[21] SKOGSINSEKTERNAS SKADECiÖRELSE 1918 301 



av bladen, men kan innevarande års härjningar dock ej på långt när mäta 

 sig med föregående års. 



Are revir (N. Bkrlin). Under högsommaren 1918 åstadkom denna art 

 avsevärd skada å björk. Inom större delen av Are och Offerdals socknar 

 blevo björkarna så gott som avlövade och förtärde larverna även bladen å 

 blåbärsriset. 



Hallens revir (K. Malmc.ren). Inom granskogsområdet förekommande björk- 

 skog avlövades flerstädes totalt av mätarelarver, vilka uppträdde i stor mycken- 

 het särskilt inom Dammåns floddal, 



Hede revir (K. Wendt). På stora områden kalåtos en kort tid efter löv- 

 sprickningen där förekommande björkar och andra lövträd; även bärris, fram- 

 för allt blåbärsriset angreps, sedan löven tagit slut. Angreppen hava varit 

 lokaliserade till högre belägna trakter, svårast har härjningen varit i fjällbandet. 

 Någon märkbar skada för de angripna träden har ej kunnat förmärkas, men 

 antagligt är väl, att tillväxten nedsatts. Väderleken under maj och en del av 

 juni var torr och ovanligt varm med ringa antal 

 frostnätter, vilket väl torde hava befordrat insek- 

 tens utveckling. Mot hösten var skogen på an- 

 gripna trakter fullkomligt översållad av fjärilar, 

 som på grund av den ovanligt milda hösten fort- 

 levde till långt in i oktober månad. 



Säriia revir (N. Bellander). Töckniga fjäll- 

 mätaren har härjat björkskogarna i fjälltrakterna 

 vid fjället Högland å Granådalens kronopark och pj- „ cidaria dUutata 

 Vedungsijället å Östra Fjätens kronopark och voro 



björkarna en tid efter lövsprickningen genom larvernas ätning så gott som helt 

 utlovade. Sedan larverna slutat äta, återfingo dock björkarna en del av sina 

 löv, men voro dock ovanligt glest beklädda. Under flygtiden, som ägde rum 

 i aug. — sept., uppträdde fjärilarna massvis inom ett område på c:a halva av- 

 ståndet från fjällgränsen. Härjningen är för trakten utan ekonomisk betydelse. 



Idre revir (E. Geete). En verklig härjning har ägt rum å björken i fjäll- 

 trakterna inom hela Idre revir. Troligen är det den töckniga fjällmätaren, 

 som här uppträtt i förut kanske aldrig sedd mängd. — Dock omnämner 

 Trägårdh, att denna insekt år 1882 härjade i Idre fjällmarker. 



Angreppet började i år omkring en vecka före midsommar, just då björk- 

 lövet spruckit ut. Vid midsommartiden voro björkarna så fulla av larver, att 

 det formligen regnade sådana. Alla blad uppåtos, så att björkskogen inom 

 kort stod kal. Under sommarens lopp ersattes de första uppätna bladen 

 delvis av reservblad, så att björkskogen i slutet av augusti företedde ett grönt 

 men betydligt glest utseende. Vid trädens beröring eller då man endast gick 

 fram genom björkskogen, flög från varje stam ett moln av fjärilar. 



Egendomligt var att se, huru t. ex. insprängda rönnar ej alls angripits av 

 larverna, utan fortfarande hade sin första lövbeklädnad kvarsittande. 



Larverna voro gröna, cirka en tum långa och enligt ortsbefolkningens be- 

 skrivning grova som en »ulltråd», d. v. s. omkring 2 mm. 



Härjningen synes ha varit lika kraftig i alla fjälldalar inom reviret och 

 koncentrerar sig till en höjd av 750 — goo m ö. h., d. v. s. till översta 

 björkskogsbältet samt avtager så småningom, alltefter som landskapet sänker 

 sig. Den kraftigaste kalätningen synes ha ägt rum i själva fjällbandet. 



