302 IVAR TRACiÅRDH [22] 



Iakttagelserna äro som sagt gjorda i alla de större fjälldalarna, omkring 

 Osterdalälven ända upp emot Höflingskällorna samt kring IJalälvens ansen- 

 liga bifloder Grövelån (på bägge sidor om Grövelsjön och ner emot Stor- 

 sätern vid norska gränsen), omkring Lillfjätån mot Härjedalsgränsen samt kring 

 Frosteån upp emot Nipfjället och Städjan. 



TranslruTids revir (E. Mahlén). Björkskogen i fjällsluttningarna har härjats 

 av fjärillarver, i det den omedelbart efter lövens utveckling fullständigt kal- 

 ätits. Sedan larverna ej längre funno näring uti björkarna, angrepo de blå- 

 bärs- och odonriset, vilket likaledes å stora områden helt avlövades. Larverna 

 hade vid mitt besök i de härjade trakterna d. 2 juli redan försvunnit. 



Sammanfattande anmärkningar om den töckniga fjällmätarens 



uppträdande 1917. 



Först och främst måste det med beklagande konstateras, att ingenting 

 meddelats om denna härjning i 1917 års rapporter, trots det att den 

 otvivelaktigt redan då började och var tydligt märkbar i vissa revir, vil- 

 ket bl. a. framgår av innevarande års rapport från Frostvikens revir 

 samt av upplysningar från Hede revir. Det hade då varit möjligt att för igi8 

 planlägga detaljerade undersökningar; i stället blev det nu endast möjligt 

 att under härjningens sista år 19 19 göra observationer över densamma. 



Det är emellertid tydligt, att igi8 varit huvudhärjningsåret. Vad an- 

 greppets förlopp beträffar, sä har överallt larvernas skadegörelse varit förbi 

 i slutet av juni och de första dagarna av juli månad, vid vilken tidpunkt 

 larverna gått ned på marken för att förpuppa sig. Inga exakta uppgifter 

 finnas om när fjärilarna började visa sig, utan tiden augusti — septembet 

 angives som flygtiden med det tillägget för Hede revir, att de på gund 

 av den ovanligt milda hösten fortlevde långt in i oktober månad. 



Av intresse är vidare uppgiften, att härjningen särskilt varit lokali- 

 serad till högre belägna trakter (Hede revir), det översta björkskogbältet 

 750 — 900 m ö. h. (Idre revir) och avtager så småningen, alltefter som 

 landskapet sänker sig. 



Den töckniga fjällmätarens härjningar och deras samband med 



klimatiska faktorer. 



Denna fjäril har ett mycket utpräglat periodiskt massuppträdande. 

 Sista gången den lät höra av sig var 1907 och 1908, då den härjade i 

 Jockmocks, Gällivare, Arjeplougs och Malmesjaurs revir. Synnerligen an- 

 märkningsvärt är, att det ej är i hela dess utbredningsområde, som dy- 

 lika massuppträdanden förekomma (fig. 12). Arten förekommer enligt 

 Lampa från Skåne till Uppland samt i Dalarnas fjälltrakter samt f. ö. 

 i en stor del av Europa. Men inga som helst uppgifter föreligga om 

 några härjningar i södra Sverige; det är endast i fjälltrakterna, som den 

 visar massuppträdande. 



