D. 



'en kännedom, man eger om de svenska hafvens Hydroid- 

 fauna, är ganska ringa. Linné upptog i Fauna Svecica tolf arter, 

 Professor S. LovÉN redogjorde i sina Bidrag till kännedomen 

 af slågtena Campanularia och Syncoryna, för ytterligare fem, 

 och Professor Gustaf Lindström anförde, i sina Bidrag 

 till kännedomen om Östersjöns Invertebrat- fauna två arter, deraf 

 en gemensam med Vesterhafvet. Endast aderton arter Hy- 

 droider äro således hittils uppgifna såsom lefvande vid Sve- 

 riges kuster. 



Somrarne 1884 och 85, senare året med reseunderstöd af 

 Kongl. Vetenskapsakademien, vistades jag i Bohuslän för att 

 studera derstädes förekommande Hydroider och gjorde då 

 till min närmaste uppgift att förskaffa mig en så fullständig 

 kännedom som möjligt om, hvilka representanter för denna 

 djurgrupp vi hafva vid denna del af vår vestkust, deras före- 

 komst och utbredning. 



Som jag under större delen af tiden hade fördelen af 

 att vistas vid Kongl. Vetenskaps-Akademiens zoologiska station 

 Kristineberg, var det företrädesvis fjorden Gullmaren och 

 skärgården utanför densamma, som utgjorde fältet för mina 

 undersökningar, men äfven vid de längre norr ut belägna 

 Väder- och Kosteröarna hade jag tillfälle att undersöka Hy- 

 droid-faunan, ehuru mindre grundligt, beroende på att jag 

 endast under en temligen kort tid hade tillfälle att vistas å 

 nämda platser. 



Denna uppsats kommer hufvudsakligen att innehålla redo- 

 görelse för resultatet af dessa undersökningar. Då jag emel- 

 lertid ansett lämpligt att i densamma lemna ett mera full- 

 ständigt faunistiskt bidrag, har jag icke inskränkt mig till 

 en redogörelse endast för de former jag sjelf funnit, utan 

 upptagit alla från vår vestkust hittills kända Hydroider. 



