6 



F. A. SMITT, OM SILLRASERNAS BETYDELSE. 



norska vårsillen (gråbensilleuj låg också uti deii relativa 

 höjden och tjockleken. 



Beräkna vi nu medeltalen för de höstströminoar och vår- 

 strömingar, om hvilka uppgifter i dessa förhållanden förekomma 

 i Lundbergs tabeller, få vi följande resultat: 



Antal undersökta exemplar 



Kroppslängden, uttryckt 1 millimeter, 



Kroppens höjd bakom bröstfenans spets, i fo af 



kroppslängden 



Kroppens tjocklek bakom bröstfenans spets, i % af 



kroppslängden 



Medeltal för 



Höst- 



Yår- 



ströming. : ströming 



■23 



210-9 



17-9 

 9-0 



29 

 215-5 



17-7 



8-8 



Afven här låter samma skillnad spåra sig, och den är 

 visserligen obetydlig; men då den här, liksom i föregående 

 tabell, o-år i motsatt riktninof. mot tillväxtförändrinparne hos 

 sillen, saknar den ej betydelse: höstströmingen skattas också 

 i allmänhet högre än vårströmingeu. Nilsson anmärkte också 

 denna skillnad mellan Kiviksillen och hvad han kallade ^itTö- 

 ming. 



Emellertid kan man fmna fullkomliot samma skillnad 

 mellan olika fångster från samma sillmassa, tagna samtidigt, 

 den ena fångsten längre \\\ till sjöss, eller der hafvet är dju- 

 pare, den andra fångsten närmare land, eller der hafvet är 

 ffrundare. Detta visade iao- i min berättelse om drifo-arns- 



O JO & 



fiskeförsöken vintern 1880 — 81. afo-ifven till Civilministern. 

 Till biträde vid dessa försök hade iao- antaoit Fiskeriassi- 

 stenten Trybom, hvilken jag gifvit i uppdrag, bl. a., att ur 

 både drifgarus- och vadfångster taga prof och göra mätningar 

 på sill. Profven togos, såvidt möjligt var, sådana, att de skulle 

 kunna vara uttrvck för fånsfsternas allmänna beskaffenhet. Ur 

 de af Trybom meddelade måtten framgår nu följande resultat, 

 hvilket vi anföra med bortkastande af decimalerna: 



