0^72 Proportional-Axlar. 495 



delarna ; och efter inga flera salt att draga traosversaler omkring 

 axlarnes Origine an de nu uppräknade åtta gifvas, sa är ej Llott 

 bevjst alt ProportioDal-axJar efter var definition äro möjliga, ulan 

 ock ett sätt alt finna dem uppgilvet. — Likasom Läraf följer. 



KoroUariam II. Att om en rät linie SE i punkterna D, C, 

 är skuren i proportionella delar så att man har 



BE.nC = BC.DE, 



skola de räta linier som ifrån någon punkt ^ dragas genom punk- 

 terne U, C, D, E, formera ett sjrsiem af proponional-axlar. 



4. Anmärkning. Ännu säkrare Llir fjerde axelns Zz läge i 

 vissa fall besiämdt, om man först drager transversalen BP, med 

 fåsiadt afseende derpa, att segmentet PN blir mindre än ^.V, och 

 sjmmai)Lii)der nfignn punkt E på half-aseln Axy med punkterne 

 jß, P medelst räta linier som skära axlame JF^tVy Yy uti punkterna 

 f^, D, genom livilka en Iransversal dragés tills den uli en punkt 

 R rakar förlängninjjen af BP, hvarigenonj tvenne punkter A, H 

 ujipä axelti Zz Llifva kände. 



Eli tredje sait att finna fjerde axeln nar ire äro gifna grnn- 

 d.ir ïig på följande. 



T/i e or em 11. 



5. Om till fvra Projjoriional-axlar, ni^ainde ifräo en pnnkl 

 A fig. 2, en !ransvcr'>al ß// dragés paraileti med nfig<»n AZ biand 



