502 ÇjiiL G c s T. Tm n'A ststj er y a 



Dcli |iâ saïuiiia »ail fur de uliiga, du iiudei'bta radou vi>ai' de tic 

 |>uuku:r ^om li^ga i en ràl Uule, ocb de två öfvei^t.i, iiiotsvaratidc 

 a\lariic :;om)ru hviikas skärning dcsse pnnkier beslànunas. 



Ai des6a kouibiuntiooer niâ vi endast anuiärka fuljandc: 



Geuoni kombination af de sysicm som iilgS ifrSn punkterna 

 j-i ocb b finna vi aU jmnkierne e. Ii, G, som bcsiammas af li- 

 nierne -</a odi be, yic ocb bD, Ad ocb hj, bgga uii cu rat li- 

 uie; kombineras svstcmcrne som bafva sine origincr uti A ocb f 

 finnes lika sj, att ]<nuklcrnc n^ C, G bestämde genom linicme Au 

 ocb fgx Ab ocb yf , .id och Ja Ji{:j;a nli en rat liuie, ocb alt så- 

 ledes räta liuicrne 



£e, alt, nC 



saniniantràfTii uti en punkt uppå liuicn Ad. Af de axlar som uigå 

 ifrån ])unkterne A ocb B bestämmas såsom belägnc upjiå en ocb 

 samma räia liuie, j)unkierne D, C, F af bviika den sistnämnde 

 ligger uppå axeln Ad\ äfvensom de system af axlar b\ilkas origi- 

 ucr äro i Ii ocb C bcstänmia en punkt E som ligger i rät liuie 

 med puuktcrnc A, F o. s. v. 



Dessa slags undersökningar finna sin tillämpning egcnleligcu 

 uti Praktiska Geometrien, vid liniers utstakning på fabel, der mar- 

 kens beskafTcnbet ocb andra omsländigbcter stundom bindra eller 

 försvåra dtl vanliga utstaknings-sätict. Otb som min a[^igl med 

 dcuna uppsatts endast varit att framställa Tbcorin om Proportio- 



