50 AURIVILLIUS, OM HAFSEVERTEBRATERNAS UTVECKLINGSTIDER. 
AVI NEOMPASNINGAL ER IE SU AS 
Af den ofvan lemnade framställningen, som emellertid af 
naturliga skäl ej kunnat omfatta mer än ett fåtal represen- 
tanter för hvarje evertebratklass, torde i första rummet framgå, 
att från systematisk synpunkt inga allmänna reglor för de 
lägre hafsdjurens utvecklingstider kunna uppställas, icke ens 
för representanter af trängre systematiska afdelningar — fa- 
miljer och slägten —; ja till och med en och samma art kan, 
för såvidt den har en stor vertikal utbredning, under olika 
förhållanden vara underkastad betydande vexlingar i afseende 
på tiden för sin könsmognad. Om dessa slutsatser kunna 
dragas redan af undersökningen af generationsorganens ut- 
bildning hos benthosfaunan eller ock hos sådana djur hvilka 
äfven såsom utvuxna äro fritt kringsimmande, så vinna de 
ytterligare bekräftelse af de iakttagelser som gjorts öfver 
planktonfaunan, så till vida som denna innehåller den förras 
utvecklingsformer. 
Under sådana förhållanden framställer sig helt naturligt 
den frågan: Hvilka orsaker betinga å ena sidan oliktidigheten 
i de utvuxna formernas könsmognad och å den andra periodi- 
citeten i larvformernas uppträdande inom Skagerak? 
Att ett hafsområde innehåller från djurgeografisk syn- 
punkt olikartade element, är visserligen ej en allmängiltig 
sanning, men dock ett sakförhållande, som framför allt i de 
tempererade hafven bevisligen eger rum, om det också ännu ej 
vunnit allmänt erkännande, och som i föreliggande fall, d. v. s 
i afseende på Skagerak, 1 eminent grad eger sin tillämpning. 
Men detta gäller ej blott om den planktoniska delen af fau- 
nan,! utan äfven om nekton och benthos. Att döma af de 
fakta, som redan nu kunna framdragas inom vissa djurgrupper, 
är det nämligen i hög grad sannolikt, att när faunan i sin 
helhet en gång kan bedömas från jämförande djurgeografisk 
synpunkt, densamma 1 likhet med plankton skall visa sig 
innehålla till sitt ursprung väsentligen olika element, näm- 
ligen dels sådana som här redan 1 de ytliga vattenlagren 
befinna sig under fullt naturliga förhållanden (=endogene- 
tiska), dels sådana som invandrat från andra hafsområden 
1 Jfr förf:s framställning Häraf 1. c. 
