10 ANDERS HENNIG, FAUNAN I SKÅNES YNGRE KRITA, II. 
Lima oviformis, MöLL. finnes också i sandmergeln vid 
Eriksdal (zon med Actinocamax Westphalicus, SCcHLÖT.) men 
med exemplar, som äro betydligt större (9,3 mm. höga) än det 
i den Yngre kritan förekommande. TI Aachener-kritan är 
formen enligt HonzAPFEL inskränkt till undersenon. 
Lima Holzapfeli, n. sp. 
Plalifgg ah 
Af 14,5 mm. höjd och 11 mm. längd, oval, med längs- 
axeln i rät vinkel mot låsranden, zequilateral, endast svagt 
hvälfd i umbonalpartiet, för öfrigt nästan plan. Sidokanterna 
sammanstöta i umbo under ungefär 90”. Umbo rak, spetsig, 
höjer sig endast obetydligt öfver låsranden, vid dennas midt. 
Låsranden är rak. Öronen små, triangulära och likformade. 
Stenkärnan utan coste eller strior; längs dess rand löper en 
plan limbus. 
På skalets utsida synas plana, hopstående coste. De 
mediana gå ej upp mot umbo, utan stöta i skalets midtlinie. 
tillsammans med de på andrå sidan om denna linie befintliga 
coste. På ribborna synas inga koncentriska strior, endast 
svagt utpräglade, från hvarandra isolerade fjäll (pl. 1, fig. 2). 
Skalets skulptur påminner om den för Lima tecta, GoLDF. 
och Lima divaricata, DuJ. karakteristiska. Hos L. Holzapfeli, 
HnNG divergera dock coste ej så starkt som hos de nämda 
Lima-arterna, dess coste afbrytas ej som hos L. tecta GoLDF. 
af djupa koncentriska tillväxtstrimmor,! ej heller öfvertväras 
de som hos L. divaricata, Dus. af några tätt stående strior.? 
Äfven stenkärnorna af L. Holzgapfeli, HnG utan vidhängande 
skal, rakt ovala och relativt bredare än hos £L. tecta, GoLDE. 
och L. divaricata, DuJ., äro lätta att hålla skilda från dessa 
arters. | 
Formen är funnen i bryozo- och korallkalken vid Anne- 
torp, samt i korallkalken vid Faxe. 
Gen. Pecten, KLeIn. 
Pecten tesselatus, n. sp. 
Bli fs 
Endast vensterskalet är kändt. Små runda, svagt hvälfda 
Pectines af samma höjd och längd, 9,5 mm. Öronen äro rela- 
! GoLDFUSS, Petrefacta Germanie, pl. 104, fig. 7 
> GErSITzZ, Elbthalgebirge, I, pl. 42, fig. 18. 
