RS 
20 ANDERS HENNIG, FAUNAN I SKÅNES YNGRE KRITA, II: 
dock andra, kortare former, hos hvilka h :1 = 1: 1,2, och den 
af LUNDGREN (op. cit.) afbildade formen är just en sådan; 
den är också ofullständig, hvilket allt gör, att våra af- 
bildningar af en och samma form komma att te sig så 
högst olika. 
Låskanten bågböjd öfvergår utan hörn, omärkligt, i den 
starkt bågböjda analranden och denna i sin tur på samma 
sätt i den undre, hvilken efter en svag, median inbugtning 
utan afbrott fortsätter sig i den främre mera raka och sned- 
stälda randen. 
Stenkärnan höghvälfd med inböjda umbones (fig. 24 å 
pl. 2); dessa äro belägna nära främre randen, hvilket gör hela 
formen oliksidig. Låsranden, som nämdes, svagt bågböjd med 
ungefär 25 låständer, af hvilka dock endast 6—7 bilda den 
främre delen af låsranden, alla de återstående deremot den 
bakre (pl. 2, fig. 26). Dessa båda partier skiljas från hvar- 
andra af en liten lucka samt af tändernas olika rigtning; 
de främre rigtade snedt bakåt, de bakre snedt framåt. De 
laterala tänderna äro raka, under det de mediana äro båg- eller 
vinkelböjda. Ligamentarean är låg och belägen endast öfver 
den bakre delen af låsranden. Stenkärnans utsida är slät, 
stundom med svaga koncentriska och tätt liggande fåror. 
Dess periferiska bräm, som vanligen har rätt stor bredd, är 
plant eller svagt konkavt. 
Af skalet är i a. hvarje spår bortfördt. Fig. 25 är 
tecknad efter en afgjutning i ett intryck af skalets utsida. 
Den visar skalytan försedd med ett fint nätverk af radie- 
rande och koncentriska strior; nätets maskor äro kvadratiska 
och af 0,5 mm. sida. De koncentriska striorna fortsätta utan 
afbrott öfver skalets hela yta, de radierande deremot äro ej 
sammanhängande från umbo till randen utan afbrutna i skilda 
partier, som synas tillhöra hvar sin af de genom de koncen- 
triska striorna begränsade lamellerna. De börja nemligen 
visserligen vid lamellens proximala rand men hinna ej den 
distala begränsningen af samma lamell utan, aftagande i bredd, 
sluta de ett stycke innanför denna. 
Såsom LUNDGREN! kunnat öfvertyga sig om, är denna 
art identisk med den af ScHuotHEim? beskrifna Arcacites 
oblongus, ScHLoTH.; han anser dock, att ifrågavarande kritform 
1 Paleont. iakttag. faxek. Limhamn, pag. 27. 
? Petrefactenkunde, pag. 204. 
