vi 
4 ANDERS HENNIG, FAUNAN I SKÅNES YNGRE KRITA, III. 
Förloppet vid fossiliseringen af dessa dendroida former 
är skildradt i detalj redan af JOoHNSTRUP,! hvarför jag här 
kan fatta mig kort, endast påminnande om hufvuddragen 
vid denna process. 
Somliga af de afbrutna grenarne. nedföllo från refvet 
till den af mjukt kalkslam bestående bottnen och sjönko delvis 
ned i denna. I korallens inre, fritt från mjuka väfnader, 
inträngde en del af detta omgifvande kalkslam dels genom 
calyxöppningen, dels genom brämets porositeter. Under till- 
hårdnandet af denna stenkärna lösas skelettdelarne, colu- 
mella, septa och yttre randen, hvarefter kolsyrad kalk mycket 
ofta infiltrerades, bildande sekundära skelettpartier. Man 
kunde vid denna process möjligen tänka sig, att det ursprung- 
liga skelettet förträngdes af eller direkt omkristalliserades 
i calcit, men då vi se, huru somliga korallgrenar eller par- 
tier af sådana förekomma med kalkspatsepta, under det andra 
ha tomrummen efter skelettet delvis eller helt och hållet 
outfylda, så måste kalkspatpartiernas natur af sekretioner, 
afsatta på förut existerande tomrum anses bevisad. Denna 
kalkspatens sekretionära natur framgår också deraf, att större 
oregelbundna hålrum, som ofta inuti korallgrenen lemnats 
outfylda af kalkslam, beklädas med och småningom utfyllas 
af en calcitsekretion; calcitbildningen följer således ej endast 
de af skelettet föreskrifna banorna, utan den afsätter sig 
också i andra hålrum, som händelsevis finnas. 
Ej alla brottstycken af korallträdet inhöljdes i botten- 
slammet; hos somliga äro nemligen mellanrummen emellan 
grenarne ej utfylda, grenarne äro fria. Äfven i detta fall 
fyldes de interseptala loculi af fint kalkslam, skelettet upp- 
löstes, hvarefter tomrummen ofta utfyldes af calceit, liksom 
också omkring stenkärnan af grenen afsatte sig ett rör af 
calcitkristaller, med de fria spetsarne vettande utåt. 
Korallerna i den baltiska Yngre kritan hafva förut ej 
varit föremål för någon bearbetning. Endast Moltkia Isis, 
STEENSTR. är förut beskrifven. Icke desto mindre ha en del 
namn på koraller, ursprungligen endast museinamn i Köpen- 
1 Faxekalkens dannelse og senere undergaaede forandringer, K. Danske 
Vidensk. Selskabs skrifter, 5te Rekke, Math. naturv. Afdel., Bd 7, pag. 23. 
