10 MOBERG, IAKTTAGELSER FRÅN EX GEOLOGISK RESA. 



från ^lai-crate såväl Belemnitella Merceyh' som »Belemnitella 

 rera». Att härifrån verkligen föreligger Actinocamaa: verus 

 Miller samt att just denna verkligen funnits i Barrois" sam- 

 lin crar härifrån, derora har jag full visshet. ]Men det förefaller 

 misr ej omöjligt att derjemte Act. granulatus f. icestphalica (»S. 

 Mercei/h) härifrån förelegat ; möjligen har här också funnits den 

 af mio- ofvan beskrifua mellanformen Act. verus-westphalicus. 

 Om så är skulle Barrois' afdelning C på Irland vara i sin 

 helhet föga skild från, och åtminstone delvis eqvivalent med, 

 undre delen af vårt kritsystem. 



Innan iao- nii slutligen öfvero^år till ett försök att inom 

 Irlands och Xorra Frankrikes kritsystem uppdraga paralleler 

 till vårt, är det väl behöiligt att genast anmärka en väsentliof 

 brist i min framställning, en brist, som dock, åtminstone med 

 våra nuvarande kunskaper om de 'ifrågavarande ländernas krit- 

 system, ej står att afhjelpa. Jag menar den omständigheten 

 att jemförelsen blir något väl ensidig, enär den ju hufvudsak- 

 ligen, att ej säga uteslutande, måst baseras på Belemniterna, 

 såsom varande den enda djurgrupp, hvilken hittills i alla de 

 ifrågavarande kritområdena lemnat tillräcklioft karakteristiska 

 representanter. Då dessa emellertid öfverallt visat sig upp- 

 träda i en bestämd ordningsföljd, tror jag dock, att man med 

 en dylik grund för sin indelning ej skall löpa fara att göra 

 allt för stora misstao-. Visserlioen måste det medgifvas att 

 mångenstädes förekomma tiera än en af dessa arter i samma 

 lager, men dettas plats i lugerföljden blir ingalunda derför 

 osäker. I alla händelser anser jag dock något vara vunnet 

 med hvarje på säkra grunder baserad jemförelse, äfven om 

 dessa grunder ej alltid kunna få den omfattning, som varit 

 önskvärd. 



För underlättande af jemförelsen med utlandets krita torde 

 vidare en mindre modifikation i uppställningen af den förut för 

 vårt lands kritsvstem använda indelninoen vara lämplio-. Xåofon 

 slags omflyttnino- i lagens inbördes ordnino- kommer ei deri- 

 genom att förorsakas i följande försök till en jemförelse mellan 

 Irlands, Xorra Frankrikes och Sverioes kritsvstem omfattande 

 senona seriens lag. ^) 



') Möjligen skulle någon kunna anse, att det varit lämpligt om äfven 

 Tyskland här indragits inom ramen för jemförelsen. Jag har dock ansett 

 det vara onödigt af flera skäl och särskildt derför. att Tyskarnes indel- 

 ningssätt föga af viker från vårt. Såsom jag redan förut flera gånger 



