BIHANG TILL K. sv. VET.-AKAC. HANDL. BAND. 13. AFD. IV. N:0 1. 11 



undersökning. På Spetsbergen, hvarest icke såsom i mel- 

 lersta Europa, limniska bildningar skilja de marina karbo- 

 niska från de marina permiska, öfvergår, synes det, den 

 typiska bärgkalksfaunan småningom till en typisk permisk. 

 De permiska bildningarne på Spetsbergen äro endast utveck- 

 lade såsom marina, så att namnet Dyas, som kan vara lämpligt 

 för mellersta Europa, icke passar för motsvarande bildningar 

 på Spetsbergen. Toula ^'*) har förut påpekat likheten med 

 Nebrasca och Tschernyschew ^^) nyligen anstalt jämförelse 

 mellan Spetsbergens permokarbon och permiska bildningar 

 och dem i guverncmentet Kostroma och kommer till det 

 resultat, att de då kända permokarbonformerna från Spets- 

 bergen antyda en högre ålder än de permiska faunorna i 

 Kostroma. I föreliggande arbete beskrifna former äro dock 

 bestämdt yngre än de förut från Spetsbergen beskrifna permo- 

 karbonformerna, så att Tellers och Mojsisovics åldersbestäm- 

 ning såsom yngre perm synes ganska sannolik. 



Beskrifning öfver arterna. 



1. Stenopora columnaris Schloth. 



Stenopora Mackrothi, 1848 Geinitz: Versteinerungen des 

 Zechsteins etc, s. 17, t. 7, f 8 — 10. 



Calaraopora Mackrothi, 1850 King: Monograph of the 

 Permian Fossils (Pal. Soc.) s. 26, t. 3, f. 3 — 6. 



Stenopora columnaris, 1850 KiNG: Monograph of the 

 Permian Fossils (Pal. Soc.) s. 28, t. 3, f. 7—9. 



Stenopora columnaris, 1861 Geinitz: Dyas, s. 113, t. 21. 



Stenopora ramosa, 1875 TouLA: Neues Jahrbuch etc, 

 s. 246, t. 10, f. 3. 



Stenopora columnaris, 1885 Tschernyschew: Der perm. 

 Kalkstein in Gouv. Kostroma, s. 37. 



Af denna form föreligga tre exemplar, som dock till 

 största delen äro genomskurna, under det att endast ett af 

 dem visar något litet af ytan. Alla bestå af likstora rör, 

 som äro bågformigt utböjda liksom från en inre axel. Ko- 

 rallerna bilda bladformiga, svagt greniga figurer med något 

 svalda ändar. 



