BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 13. AFD. IV. N:0 1. 10 



gan mellan van Keulens och van Mijens bay (B) troligen 

 tillhörande 3IyaUna-skiffeTn. 



11. Aviculopecten Liudströmi n. f. 



(Fig. 13 och 14). 



Aequivalvis, ovalis, pauUum obliquus, auriculaee non in 

 ålas productaB; testa striis radiantibus, acutis, inaäqualibus or- 

 nata, interstitiis paullum latioribus. 



Likskalig, mer eller mindre sned; mera hög än bred, 

 tämligen konvex; främre örat något litet större än det bakre 

 med en svag ursvängning, hvilket knappt finnes på det bakre; 

 intetdera örat utdraget till en vinge. Radierande ribbor tal- 

 rika, fina, vanligen af olika storlek, så att emellan 2 större 

 ligga 1 eller 3 svagare, i hvilket senare fall den mellersta 

 är gröfre än de båda andra; stundom synas dock ribborna 

 vara ungefär lika stora. De äro tämligen höga och skarpa 

 med ungefär lika stora eller kanske något större mellanrum. 

 Koncentriska strimmor finnas ock, dock äro de ej mycket 

 framträdande. Höjd omkring 17, bredd omkring 14 mm. 



Äled afseende på skulptur och form liknar Ä. Liud- 

 strömi ganska mycket A. Drasrhei Toula (Ncues Jahrb. 1875, 

 s. 242, t. 7, f. 5); särskildt i ribbornas anordning och för- 

 hållande är öfverensstämmelsen fullständig. Som Ä. Draschei 

 har bakre örat utdraget till en stark vinge med utbugtning 

 inunder, synes nu i fråga varande form ej gärna kunna föras 

 till denna art. 



A. Lindströmi är funnen i ett exemplar i G. Marias ö 

 och i tämligen stor mängd vid Ingeborgs bärg (Hl), skiffer 

 med Pseudomonotis Bjona. 



12. Aviculopecten Toulai n. f. 



(Fig. 9). 



Subcircvdaris, aequivalvis, auriculae insequales. Striae radi- 

 antes, in lateribus curvatae, rotundatae; interstia striis minora. 



Rundad, föga eller nästan alls icke sned, likskalig, täm- 

 ligen konvex; bakre örat störst utan inbugtning rakt öfver- 

 gåcnde i skalet, främre örat mindre och något mera ekildt. 

 Radierande ribbor talrika, vid sidorna något krökta, stundom 

 anordnade nästan som hos föregående art, oftast mera jämn- 



