4 H. D. J. WALLENGREN, 



Huru besynnerligt det an kan sj^nas, eger landet likval afven atskilliga arter ge- 

 niensamt med det langt derifran aflagsna Amerika, hvars fauna man elJGst brukar anse 

 vara lielt och hallet egen. Dessa arter aro foljande 9: Papilio polycines, Pyrameis cardui, 

 Ectima holina, Sjohinx convolvuli, Remigia latipes, Zinckenia recurvalis, Phakeridla traducalis, 

 Botys patagidlis och Stenopteryx hyhridalis. 



Vanda vi oss derefter till de narmare Kafferlandet liggande landernas faunor, sa 

 blir naturlio^tvis antalet af arter storre, hvilka dessa hafva med samma land geraensamt. 

 Minsta antalet af sadana arter erbjuda de i Indiska oceanen liggande oarnes faunor. 

 Antalet beloper sig endast till 49 arter, hvilka aro: Papilio brutus, P. nireus{?), P. demo- 

 leus, Pieris phHeris, Pinacopteryx m.esentina, Terias fioricola, Catochrysops boeticus, C. teli- 

 canus, Lycama lysimon, Danais chrysippus, Acrcea lysia, A. punctatissima, A. manjaca, A. 

 rahira, Pyrameis cardui, Atella phalanta, Ectima bolina, Eurytela dryope, Hypanis anvatara, 

 Cyllo leda, Satyrus narcissus, Rhopalocampta florestan, R. ratek, Erinnys havei, E. pontieri, 

 Pterygospidea ophion, Charidea formosa, C. madagascariensis, Potidaia apus, Choerocampa 

 eson, Ch. celerio, Ch. idrieus, Ch. oejiopion, Sphinx convolvuli, Acherontia atropos, Phryga- 

 neomorpha madagascariensis, Deiopeia pidchella, Alytarchia formosa, Plusia chalcites, P. 

 limbirena, Cosmophila auragoides, Xanthodes grwllsii, Grammodes delta, G. angidaris, Ophi- 

 deres imperator, Remigia latipes, Cylligramma latona och Thermesia rubricans. 



Sydhgaste spetsen af Afrika, eller Capkolonien, erbjuder nagra flera arter, som af- 

 ven forekomma inat Kafferlandet. Dessas antal, sa vidt vi annu kilnna dem, stiger till 

 67 och de aro: Papilio brutus, P. h/ceus, P. nireus, P. demoleus, Pieris hellica, Pinacopteryx 

 mesentina, P. creona, P. severina, Anthopsyche achine, A. delphine, A. danas, Eronia cleo- 

 dora, Colias electra, Aphcerema jolaus, A. lara, Chrysorychia thyra, Catochrysops lingeus, C. 

 asteris, C. boeticus, Lycwna cissus, L. messapus, L. thespis, Polyommatus orus, Cygaritis 

 thispe, Acrcea hoiia, A. rahira, Pyrameis cardui, Salamis cloantha, S. pelasgis, Junonia 

 oenone, Ectima bolina, Charaxes pelias, Ch. xiphares, Eurytela hyarba, Cyllo leda, Lepto- 

 neura clytus, Pseudonympha hippia, P. hyperbius, Satyrus narcissus, Heteropterus mctis, 

 Syrichtus vindex, Agarista decora, Syntomis cerbera, S. kuhlweinii, Arthileta cloeckneria, 

 Neurosymploca concinna, Choerocampa capensis, Ch. eson, Ch. celerio, Ch. nerii, Sphinx con- 

 volvuli, Acherontia atropos, Saturnia apollonia, S. tyrrhcea, S. cytherea, Bombyx montana, 

 Deiopeia pidchella, Rhanidophora phoedonia, Tceniojn/ga eumela, Agrotis albifrons, Phlage- 

 tonia catephioides, Plusia chalcites, P. Umbirena, P. circumflexa, Heliothis scutuligera, Achaia 

 chameleon, Pyralis farinalis, Pionea testula och Ceromitia Wahlbergii. 



Med landerna i Central-Afrika har deremot Kafiferlandet, sasom man redan pS, fOr- 

 hand kunnat formoda, de flesta arter gemensamt. En stor del af de arter, som vi annu 

 endast kanna fran Kafferlandet, torde ocksa forekomma uti det inre af ofriga Afrika; nagot 

 som en framtid utan tvifvel skall narmare fSrvissa oss om, sedan de der belagna laiiderna 

 bhfvit mera tillsranffliga for forskare, an hittills har varit fallet. For narvarande kanna 

 vi bland Kafferlandets fjarilar endast foljande 104 arter, sasom afven tillhorande norr om 

 samma land liggande trakter af verldsdelen. Dessa arter aro: Papilio brutus, P. lymis, 

 P. nireus, P. p>olycenes, P. demoleus, P. zenobius, P. cynorta, Pieris chloris, P. pigea, P. 

 hellica, Pinacopteryx mesentina, P. creona, P. eriphia, P. simana, P. gidica, P. calypso, 

 Pontia alcesta, Anthopsyche jone, A. eris, A. eupompe, A. evarne, A. danw, A. omphale, 

 A. phlegetonia, Callidryas florella, C. rhadia, Eronia buquetii, E. cleodora, Dryas leda. 



