11 



amficoelni, dvojvydute cili rybf. Zde jsou svrchnf i zpodnf oblouky 

 zkostnatele a se stfedem obratlovym srostle (synostosovane). Napfed 

 mfvaji svrchni oblouky kratky vybezek (zygapophysa), ktery pfiklada 

 se k podobnemu vybezku na obratli sousednfm, tak ze spojeni 

 jest pevne. 



Vyjimkou objevuji se u ryb nekterych (Polypterus, Pleuro- 

 nectes) jine pficne vybezky (diapophysy, processi transversi), na 

 ktere se ukladaji prava zebra, jako vesmes u obratlovcu vys§ich. 

 Zebra u nekterych nizsich ryb vubec byvaji zakrnela, aneb jen 

 slabe vyvinuta; u vyssich jsou to vetsinou zebra neprava vycha- 

 zejfci od intercentra obratloveho. Mimo tato zebra, ktera se vsak 

 nikdy na bfisni strane nespojuji, byvaji u ryb jeste ostice (Graten), 



— ■ J~z7^~^ 



Obr. II. Lebka a utrobni kostra zraloka iSc> Ilium), n nosni, o ocni krajina, It hyomandi- 



bulare, //;' hyoideum, / palatoquadratum, ch chrupavka pyskii, m mandibula, b zaberni 



paprsky, 1 — 5 tfeti az sedmy oblouk iaberni, c copula jejich (Doderlein). 



coz jsou zkostnatele slachy neb svalova vlakna. Ta casto se roz- 

 vetvuji, jsou ulozena ve svalech a opirajf se o zebra aneb o obratle. 

 Pocet obratlu jest ruzny ; rod Ostracion ma obratlu jen 15, vetsina 

 ryb kostnatych 70 — 80, uhof na 200 a mnozi zraloci 350 — 400. 

 Na pfednim konci patefe jest lebka, ktera v prvDich pocatcich 

 svych, u nekterych ryb po cely zivot uchovanych, ma podobu 

 chrupavcite schranky, obdavajic ustroje zrakovy, sluchovy a cichacf. 

 K ni pfiklada se kostra utrobni, visceralna, slozena ze zabernich 

 oblouku. Nejnizsi lebka jest primordialne kranium, ktere rovnez 

 jako obratle puvod svuj z chordy befe. Kranium toto jest jedno- 

 ducha chrupavcita schranka beze svu, ktera obdava napfed 

 v ethmoidalne krajine cichaci ustroje, uprostfed v orbitalni krajine 

 licni nervy a oci a vzadu sluchovy ustroj a mozek (obr. 11.). Chru- 



