59 



samou hrudi, prvni paprsek jeji tvrdy a nasledujicf (vice nez 5) clanko- 

 vane. Hoplopteryx Ag. (Beryx, obr. 72.) hlava kratka, hfbetni ploutev 

 vysoka, fitnf se 4 — 5 tvrdymi paprsky. H. lewesiensis, brevis v £es. 

 turonu. Druhy rodu toho kladeny drive pfimo k zijicimu r. Beryx. 

 Sphenoceplialus Ag. Pycnosterinx Heck, vesmes svrchni kn'da. 



Odr. 72. Hoplopteryx Zippei Ag. vehlovicka opuka. 



Percidae. Okouni pocinaji tfetihorami a sice eocenem. Vymfele 

 rody jsou Mioplosus, Erismatopterus Cope, Paraperca Sanv- Smerdis 

 (obr. 73.), Acanus Ag. a j. Zijfcf rod Serranns Cuv. zda se miti 

 zastupce jiz v kride ; v naSem turonu 5. cretaceus. Rod Perca Cuv. 

 u nas prichazf v miocenu u Kuclfna P. lepidota zaroven s druhem 

 rovnez sem slusfcfm Plectropoma urascliista. 



Obr. 73. Smerdis minutus Ag. oligocen francouzsky. 



Sparidae Prazmy. Stephanodus Zitt. zuby z kfidy iibanonske. 

 Sparnodus Ag. eocen Monte Bolca. 



Celedi Chaetodontidae, Pristipomatidae, Scorpaenuiae, Teuthididae 

 a Xiphiidae pocinaji v tertieru. 



Palaeorhynchidae. Morda vytazena v dlouhy zoban, celisti bez- 

 zube, aneb s velmi malymi zoubky. Obratle v patefi dlouhe a tenke. 

 Telo prodlouzene smackle. Hfbetni i fitnf ploutev dlouhe, az 



