72 



jevuje se rnala zakladna kustka (hypocentrum arcale u prof. Frice), 

 kterou Meyer nalezl v pfednich ocasnich obratlech r. Archego- 

 saurus jeste rozdvojenou. Obratel takove podoby nazyva se rhachi- 

 tomnim (obr. 84.) a rovna se polovicnim obratlum nekterych ganoidu. 

 Zvlastni pffpad jest obratel embolomernf; zde srusta intercentrum 

 se svrchnimi oblouky a pleurocentrum vytvafi se jako samostatre 

 dute teleso, ktere uklada se mezi obratle, tak ze se s nimi stfida 

 (obr. 85.). Takove obratle vyskytuji se v ocase nekterych rodu, ktere 

 jinak v patefi ostatni maji ob- 

 ratle rhachitomnf. Jakozto nej- 

 vyssi stupen zkostnateni vysky- 

 tuji se u skup. Stereospondyli 



Obr. 84. Enchirosanrus Rochei Gau. A 



obratel se strany, B schema ; 5 svrchni 



trn, p pleurocentrum, i hypocentrum. 



Obr. 85. Diplovertcbrou punctatum Fric. 2 ob- 

 ratle ocasni z predu, zvetseno (Fric). 



obratle dvojvydute, amphicoelnf, ktere nekdy uprostfed byvaji jeste 

 souvislou chordou protceny. Pfi stavbe stfedu obratle obojzivelniku 

 zucastnuji se tudfz arcualia dorsalni. Obratle proto jsou bud' pseu- 

 docentricke neb notocentricke (nikdy gastrocentricke). 



Prvnf obratel, nosic, atlas, jest jedinym obratlem krcnim, jest 

 na pfed vyduty a ma zde kloubni plosky pro tylni klouby lebky; 

 jinak nema ani zeber, ani pfednich zygapofys. Hfbetni obratle bud' 

 vsecky, aneb vetsinou maji zebra. Sakralni obratel jest jediny a ma 

 siln6 pficne vybezky a silna zebra. Ocasni obratle maji zpodni 

 oblouky (haemapophysa) vyvinuty, casto jako siroke vybezky 

 (chevron bones) naznaceny, ktere nekdy srustaji bud' s pleuro- 



