93 



mozno pozorovati u ssavcu a proto pojmenovany u nich jednotlive 

 kustky jmeny u ssavcu uzivanymi. Kustka pfivfetennf (a casto spo- 

 jena s ni prvni stfednf) jmenuje se lod'kovitou (scaphoideum), 

 vcestna obdrzela jmeno mesicita (lunare), pfiloketni — tfihranna 

 (cuneiforme). V druhe fade prvni zapestnf nazyva se mnohohrannou 

 vetsi (trapezum), druha mnohohrannou mensi (trapezoideum), tfeti 

 hlavatou (magnum), ctvrta a pata srostle hakovou (unciforme). 



Obr. 116. Conchiosaurns 

 rame, s obema otvory 

 a for. ectepicondylare, 

 e for. entepicondylare ; 

 trias nemecky. 



Obr. 117. Theriodesmus fikylar- 

 chus Seel, prava noha, u ulna, 

 r radius, / pisiforme, 6- cunei- 

 forme, /lunare, 5 scaphoid, u' un- 

 cilorme, c2 centralia, m magnum, 

 t trapezoid, f trapezum, x pfi- 

 davne kustk> (praepollex), I — V 

 prsty fSeeley). 



Nekdy mimo ty vyskytuji se pfidavne kustky (hrachova, pisiforme 

 aneb nad prvnim prstem praepollex, obr. 117.). Kosf hrachova 

 nekdy dosahuje znacnych rozmeru a pfiblizuje se u Ichthyosauri! 

 velikosti az vfetenu a lokti (obr. 118.). Prstu byva 2 — 5, ano 

 u nekterych Ichthyosaum i pocet znacnejgi. Nejvetsf pocet prstcu 

 mivaji tfeti a dtvrty prst. 



Bederni pas (obr. 119.) sestava ze 3 paru kosti, ktere zucastfiuji 

 se pfi stavbe pusky (acetabulum). Kycelni (ileum) pfiklada se ke kfizi, 

 smefuje do zadu a byva nekdy znacne rozSifena, stydke kosti 

 (pubis) byvajf nejmensf a spojujf se spolu, podobne jako tfeti par 



