95 



na kostech patrove, kfidlove a radlu. Sestavajf z dentinu pokryteho 

 na korune sklovinou; zfidka vyskytuje se tmel, vasodentin pak 

 nikdy. Jsou ruzneho tvaru, kuzelovite (obr. 120. a 121.), dlatovite, 

 ni'zce polstafovite, aneb s vice spicemi, u nekterych skupin byva 

 chrup z podobnych druhu zubu sestaveny jako u ssavcu. Chrup 

 nazyva se pleodontnf jsou-li zuby pine, coelodontni maji-li trvalou 

 pulpu, thecodontni, jsou-li v luzkach, acrodontni, jsou-li celou za- 

 kladnou ke kosti pfirostle a pleurodontni, jsou-li po strane s hranou 

 celisti a sanice srostle. 



Linne kladl plazy zaroven s obojzivelniky do tfidy Serpentia, 

 kterou pozdeji rozdelil v Serpentia (hadi a cervofi) a Reptilia 



Obr. 120. Pliosau- 



rus brachj'girus 



Owen, zub ; jura 



anglicky. 



Obr. 121. Igtianodon Bemissarteusis Boul. zpodni 

 zuby, zevne a uvnitf, (Nicholson). 



(jesterky, zelvy a zaby): Br on gn iar t 1799 rozeznaval 4 fady Che- 

 lonii, Saurii, Ophidii a Batrachii a soustavu jeho pfijali Daudin, 

 Cuvier, Dumeril, Oppelaj. Blainville r. 1846 vyloucil 

 posledni fad jakozto samostatnou tfidu mloku nahych a postavil 

 ji proti ostatnfm plazum supinatym, Leukart 1821 pojmenoval 

 prvni Dipnoa, druhou Monopnoa. Tim vylouceni byli obojzivelnici 

 z plazu a pozdejsi soustavy budovany jiz vesmes na tomto zaklade, 

 pfi cemz ustaleny nazvy Amphibia a Reptilia. Latreille 1820 

 rozeznaval mezi plazy 2 hlavni oddeleni Cataphracta (krokodilove, 

 zelvy) a Squamosa (jesterky a hadi). Techto obou soustav jak 

 Brongniartovy tak Latreilleovy pouzivali pak pozdejsi badatel£ j. 

 Klein, G. St. Hillaire, Fitzinger, Wagler 7 Gray a j. 

 Nektefi uznavali krokodily za samostatny fad, tak ze rozdelili 



