96 



plazy na Testudinata, Crocodilia, Saurii (Lacertilia) a Ophidia. 

 Teto soustavy po dlouhou dobu bylo uzivano a teprve vyskyty 

 zkamenelych cetnych tvani ukazaly, ze soustava ta jest nedosta- 

 tecna, ac Meyer hledel jeste vymfele typy stale se mnozicf v ni 

 umistiti. Tim ovsem se stalo, ze fad Saurii nad obycej vzrostl. 

 Meyer die noh rozeznaval Dactylopoda (krokodili, jesterky), Nexi- 

 poda (Ichthyosaurus, Plesioiaurus, Nothosaurus), Pachypoda (Ptero- 

 dactyli) a k tern pfidal r. 1832 jeste Labyrinthodontes. R. 1839 

 Owen pocal vydavati fadu zakladnich svych pracf a rozeznaval 

 mezi plazy nejprve 8, pozdeji 11 fadu. Huxley malo zmenil tuto 

 soustavu a podobne i Cope a Giinther, nanejvyse, ie nektere 

 skupiny povysili za samostatne fady. Cope rozdelil plazy na 

 2 hlavni skupiny, 1. s nohami odruznenymi (Ichthyopterygia), 

 2. s nohami neodruznenymi. V teto druhe skupine rozeznaval die 

 zpusobu jak vyvinuta jest kost' ctverecna, I. Archosauria, ctverecna 

 srostla nepohyblive s lebkou, zebra s 2 hlavicemi (Theromorpha, 

 Dinosauria, Crocodilia, Ornithosauria), II. Synaptosauria, ctverecna 

 nepohybliva, zebra s 1 hlavicf (Testudinata, Rhynchocephalia, 

 Sauropterygia) a III. Streptostylica, ctverecna, jen'koncem pfiklada 

 se k lebce, zebra s 1 hlavicf (Lacertilia, Pythonomorpha, Ophidia). 

 Tuto soustavu v mnohych smerech opravil Baurajej nasledoval 

 Lydekker. Gadow rozvrhl plazy v 11 fadu a pfijal mezi ne 

 i tvary, ktere jinymi povazovany za obojzivelniky. Soustava nej- 

 vice uzivana jest tato : 1. Rhynchocephalia, 2. Squamata, 3. Ichthyo- 

 sanria, 4. Sauropterygia, 5. Theromorpha, 6. Chelonia, 7. Crocodilia, 

 8. Dinosauria a 9. Pterosauria. 



Rad Rhynchocephalia. 



H. Credner, Ueber Palaeohatteria und Kadaliosaurus 1! 



G. Baur, Palaeohatteria and the Proganosauria 1889. 



G. A. Boulenger, On british remains of Homeosaurus etc. 1891- 



Jestefi s nohami 5tiprstymi, kracivymi, na nizkem stupni vy- 

 voje. Obratle jsou dvojvydute, zffdka ploche (amfiplat), casto 

 s trvalou chordou a nekdy s malymi mezistfedy (intercentrum). 

 Svrchni oblouky zkostnatele, v mladi svem od obratle oddelene, 

 zygapofysy a diapofysy silne. Pfed nosicem proatlas. Vsecky ob- 

 ratle mimo pfedni krcni a zadni ocasnf se silnymi zebry s jedinou 



