121 



cili kostalni. Neuralni desky nejsou vzdycky vsecky vyvinute, ano 

 v nekterych skupinach (Pleurodira) vubec schazeji. Pfed prvni 

 deskou neuralnou jest ponekud sirsi nuchalni a vzadu za poslednf 

 neuralnou jina, rovnez sirsi deska pygalnf cili postneuralnf. Nu- 

 chalni casto byva chrupavcita a zda se, ze povstala z promenenych 

 zeber posledniho obratle krcniho, pygalni pak jest puvodu kozniho. 

 Tim zpusobem upravena jest stfedni cast, tak zv. terc (discus) 

 stitu hfbetnfho. Konce pleuralnich desek nekdy ukazuji je§te puvod 

 svuj ze zeber vybihajice vne, tak ze povstavaji otvory (fontanelly ); 



Obr. 159. Thalassochelys caretta, krunyf 

 hfbetni, 1 — 8 neuralni, ;; nuclealni, / py- 

 galni, c, — c~ kostalni, m marginalni desky. 



Obr. 160. Thalassochelys carctta krunyr 



brisni, ep epiplastron, e entoplastron, 



h hyoplastron, hfi hypoplastron, x xiphi- 



plastron (Owen). 



jindy jdou az ke kraji. Na obvodu terc obdava fada desek po- 

 krajnich (marginalia, peripheralia) puvodu kozniho. Brisni stit 

 i plastron) povstal cely z koznich kosti a jest puvodne samostatny, 

 tak ze nesouvisi se stitem hfbetnim. Sestava (obr. 160.) z liche stfedni 

 desky lizke, entoplastron (srovnavana byva s nepravou prsni kosti 

 ostatnich plazu, interclavicula) a ze 4 parovych, po stranach stfedni 

 desky ulozenych platu epiplastron, hyoplastron, hypoplastron a 

 xiphiplastron. U nekterych skupin entoplastron schazi, u jinych 

 vklada se jeste mezi hyoplastron a hypoplastron par desek stfed- 

 nich, mesoplastron, tak ze v torn pfipade jest dohromady desek 9. 

 Tento brisni samostatny stit u nekterych trva po cely zivot (Che- 

 lidrydae), u jinych vykazuje siroke mezery, fontanelly (Chelonidae). 

 U vetsiny vsak mezery ty zarustaji a zaroven bfisni stit spojuje 

 se se gtitem hfbetnim. V torn pfipade prodluzuji se hyoplastron 



