124 



Tyto kosti u ruznych celedi ruzneho jsou tvaru i rozmeru. Lo- 

 patka byva uzka a nahoru namifena, pfednf konec jeji spojuje se 

 svazem neb chrupavkou s pfednf kostalni deskou a zadni konec 

 srusta s pfednf havranni, ktera neni nez vybezek acromialni, nad- 

 pazek, (proscapula u Baura). Jde napfed a dolu a jeho pfednf 

 konec, ktery se rozsifuje, jest svazem pfipojen k entoplastron- 

 Havranni jest dlouha, na vnejsek rozsffena kost, namifena do 

 zadu a do vnitf. Zadna z kosti netvofi sponu (symfysis). VnejSi 

 okoncina ma rame zakfivene, s mohutnou hlavici kloubovou Lo- 

 ketnf a vfetennf byvaji nekdy stejne dlouhe; jindy vfetennf jest 

 delsf (Chelonidae). Zapesti mfva v pfednf fade 4, v zadni 5 ku- 

 stek, casto vsak jsou ruzne zmeny. Prstu byva vzdy 5, ale casto 

 jen 3 z nich maji drapky. 



Pas bedernf pfipina se dlouhou kycelni kosti ke kfizi, aneb 

 k osme kostalni desce (Cryptodica), aneb ke kfi2ovemu zebru 

 (Trionychidae). U nekterych zijicich (Pleurodira) jest pas panevnf 

 pevne srostly jak se hfbetnim, tak s bfisnfm stftem a nelze zde 

 pozorovati pfipojeni ke kfizi. Tfi pary kosti tvofi pusku (aceta- 

 bulum) pro chocholfk kosti stehennf. Sedaci jsou nejmensi, stydka 

 ma silny napfed a dolu vybihajici vybezek. Stydke a sedaci spo- 

 juji se v mediane casto v sirokou sponu a nekdy pfipojuji se 

 obe tyto symfyse chrupavcitou, aneb i kostenou paskou tak 

 k sobe, ze vytvofuji se 2 diry ucpane (for. obturatorium). Ze sym- 

 fyse sedacich prodluzuje se nekdy, vetsinou chrupavcity, vybezek 

 do zadu (tak zv. hypoischium). Stehno podobne jako rame jest 

 silne zakfiveno, holenni a lytkova sobe stejn6. V zanarti hlezenna 

 kosf (astragalus) srostla z pfiholenni a vcestne (tibiale-f- interme- 

 dium) a dotyka se holenni i lytkove kosti, patni (calcaneum), 

 ktera rovna se kustce pfilytkove (fibulare) jest mala. U nekterych 

 srustajf obe tyto kosti dohromady u jinych jest jeste stfedni kustka 

 (centrale) zachovana. V druhe fade byva 4 — 5 zanartnfch kustek. 

 Pocet prstcu jest jak v pfednich, tak zadnich nohach nepatrny, 

 obycejne 2, nanejvyse 3. 



Zelvy ziji jak na sousi, tak ve sladke i slane vode a to hlavne 

 v krajinach teplych. Z geologickeho vyskytovani se vysvita, ze nej- 

 dfive zily ve vodach sladkych, pfesly jeste pfed kfidou do mofe 

 a teprve v eocenu obyvaly sous. 



