138 



jimkou 10, ocasnfch 30 — 50. Svrchnf oblouky jsou svem spojeny 

 se stfedem a jejich trny smerem k hfbetu jsou delsfmi. Pomery 

 prvnich dvou obratlu jsou podobne jako u krokodilu. Zebra jsou 

 vesmes s 2 hlavicemi, na krku hlavice (capitulum) pfipojuje se 

 k parapophysi stfedu a hrboul (tuberculum) k pficnemu vybezku 

 svrchniho oblouku, na hfbete posunuje se parapophyse rovnez na 

 svrchni oblouk. U nekterych (Theropoda, Sauropoda) zadni hfbetni 

 obratle maji na zadnfm konci svrchniho trnu stfedni vycnel (hy- 

 posfen), ktery uklada se do jamky (hypantrum) na pfedni strane 

 zakladne svrchnich oblouku obratle sousedniho. 



Kfizove obratle, jichz je 2 — 10, jsou spolu srostle a maji 

 casto chodbu pro michu velmi rozSifenou ; tak na pf. u r. Moro- 

 saurus jest chodba tato 2 — 3krate, u r. Stegosaurus az lOkrate 

 obsahlejsf nez mozecnice. Jen nizsi tvary maji kfiz ze 2 obratlu 

 a pfiblizuji se tim k ostatnim plazum. Na pfednich obratlech 

 ocasnfch jsou zpodni oblouky (haemapophysy) vkloubeny inter- 

 vertebral. 



Lebka jest v pomeru ke kostre obycejne velmi nepatrna, 

 u tech, ktefi kraceji po ctyfech, jest polozena do osy patefe, 

 u onech, kteri pohybovali se na zadnich nohach, tvofi s osou 

 patefe turner pravy uhel. Mozecnice jest malo obsahla a mozek 

 tudiz nepatrny. Ocnice jsou velike, na stranu namifeny a pfed 

 nimi byva mensf jama slznf. Dale jsou 2 jamy skranove, svrchni 

 jest uplne ohranicena a ruzneho tvaru i velikosti. Pinealniho otvoru 

 neni. Mezicelisl: byva mohutna, nekdy jest ozubena, jindy bezzuba, 

 aneb rohovitym zobanem pokryta. Mohutna kost' ctverecna vy- 

 vstava a jest svem spojena s kostmi skofepovou a ctvere£nojaf- 

 movou, tak ze jest nehybna. Poloviny sanice, ktere mivaji malou 

 jamu, jsou ve spone drzany chrupavkou. Zde vyskytuje se u pod- 

 fadu Praedentata licha kost', pfedni zubova (praedentale), ktera za 

 ziva pokryta byla rohovitym zobanem. 



Zuby obycejne jsou cetne, splostele, lemuji jen hrany celisti, 

 mezicelisti a sanice a jsou bud' v hlubokych luzkach, aneb v podelne 

 ryze na vnitfni hrane celisti. V pasu plecovem (obr. 171.) klicnf 

 kosti schazeji, hrudni byva neuplne zkostnatela a jest bud' licha aneb 

 v paru. Lopatka byva silne prodlouzena, jako u ptaku, havranni 

 rozsifena, jako u rhynchocefal a mfva po blize kloubu otvor. 

 U tvaru nejvice diferencovanych lopatka s kosti havranni srustaji. 



