140 



hlezenna kost' ma vycnivajicf vybezek proti pfedni strane holeni, 

 jako jest tomu u nekterych ptakojesteru a u mladych ptaku plosko- 

 prsych. Lytkova kost' jest zachovana. V prvni fade zanartnf (tarsus) 

 jsou kosti 2, hlezenna (astragalus) a patnf (calcaneum), v druhe 

 2 — 3 kustky tarsalni, ktere nekdy splyvajf v jedinou. Prsty jsou 3, 

 aneb 5, ale kustek pfednartnich byva vzdy 5 naznaceno. 



Obr. 172. Iguanodou, pas bederni. i ileum, h pubis, /, postpubis, is ischium, 

 o processus obturatorius. 



Nejstar§i triasove tvary chodily vzpfimene po zadnich nohou, 

 v jure a kffde chodili velejestefi po dtyrech, neb po dvou a nektefi 

 pohybovali se skoky, jako nynejsi klokani, pfi cemz opirali se 

 o mohutny ocas. 



Kostena pokryvka vnej§i u nekterych byla velmi mohutna 

 a sestavala ze samostatnych platu a trnu kostenych, aneb i z desek, 

 ktere tvofily celistvy krunyf na tele i ocase. Jini byli nazi. 



Jsou vyznacnymi pro druhohory, pocfnaje triasem, hojnejsfmi 

 jsou v jure a vyskytuji se az do konce kfidoveho utvaru (Laramie 

 group v Americe). Nekolik rodu nalezeno bylo ve Francii, Anglii 

 a Nemecku, ale nejbohatsi naleziste jest zpodni kfida u Bernissart 

 v Belgii a Rocky Mountains v Americe. 



Marsh rozdeluje velejestery ve 3 podfady 1. Tlieropoda, 

 2. Sauropoda a 3. Praedentata . 



