141 



Podfad Theropoda Marsh. 



E. T. Newton, On Ornithosuchus 1894. 



H. F. Osborn, Fore and hind limbs of carnivorous Dinosaurs 1898. 



Masozravi velejestefi s lebkou malou, ktera tvoff s osou patefe 

 uhel pravy. Obratle byvaji mohutne, dute, krcni jsou prodlouzeny, 

 jako u ptaku a maji slabe trny svrchni. Napfed jsou ploche, 

 vzadu vydute, ostatni obratle byvaji slabe dvojvydute, neb amfi- 

 platni. Zebra casto mohutna a duta. Na obratlech krcnfch jsou 

 dlouha a temef rovna, jedna hlavice jejich upina se na stfed 

 obratlovy, druha na svrchni oblouk. 



Kfizovych obratlu byva 2 — 6, zebra jejich tak jsou uspofadana, 

 ze kazde pfipina se na 2 obratle. Ocasni obratle mivaji silne 

 zpodni oblouky (chevron bones), ale zadnych zeber. 



Na lebce mozecnice byva neuplne zkostnatela a svy kosti 

 casto jsou nezfetelne. Ocnice jsou obsahle, podobne i svrchni jama 

 skranova. Pfed ocniceni velka jama slzni. Vnejsi chfipe jsou od- 

 delene, na pfednim konci lebky. Sanice jest mohutna, nema vy- 

 cnelu vranniho (proc. coronoideus) a v zadni polovine sve miva jamu. 



Zuby jsou cetne, velike, thecodontnf, splostele a na hranach 

 vroubkovany. 



V pasu plecov^m lopatka byva delsi a silnejsi nez rameno ; 

 havranni kosl: pulmesicita, neb v obrysu pulkruhovita, prsni kost' 

 nezkostnatela. Pfedni nohy jsou male, zap6sti nezkostnatelo, kosti 

 jsou dute, 3 — 5 prstu, mirne dlouhych, ozbrojeno drapy. 



Pas panevni ma kycelni kosf jak do pfedu (cast! pfedpuSkova, 

 praeacetabularni),tak, a to zvlaste, do zadu (cast' zapuskova, postace- 

 tabularni) prodlouzenou. Stydke i sedaci kosti spojuji se ve sponach, 

 ktere mely ukol drzeti telo v poloze prime. Stydka jest do pfedu 

 a dolu namifena a dole ve spone se znacne rozsifuje, zadni stydka 

 (postpubis) vubec schazi, aneb jest jen naznacena. Hlezenna kustka 

 ma vybezek, ktery nepohyblive srusta s kosti holenni, prvni to 

 naznacenf tibiotarsale. Kosti pfednartni jsou dlouhe, prstu 3 — 5, 

 zakoncenych drapy. Na zadni noze mozno pozorovati zmeny, 

 ktere povstaly tim, ze pfejaly celou tihu tela, nebol! tito velejestefi 

 pohybovali se po 2 nohach bezpochyby skokem, pfi cemz mohutny 

 ocas jim byl silnou oporou. 



Nejstarsi tvary jsou jeste malo odruzneny a souvisi s krokodily 

 a rhynchocefaly. 



