158 



kosti kycelni. Srostle obratle, ktere nasleduji za pravymi kfizovymi, 

 jsou obratle ocasni (urosakralnf). Volnych obratlu ocasnfch u druho- 

 horniho rodu Archaeopteryx bylo as 20, u zijicich jest jich as 6 a 

 posledni 4—6 srustaji spolu v kostrc (pygostyl). 



Kosti lebecne byvaji spolu srostl6, zvlaste kosti mozecnice, tak 

 ze svy obycejne jsou nezfetelne. Svrchni skranova jama schazi, 

 zpodni jest vyvinuta a oblouk skranovy vytvofuji tenka jafmova 

 a ctverecnojafmova, ktera spojuje uzke celisti s kosti ctverecnou. 

 Vnejsi chfipe jsou parove a poblize zakladne zobanu. Slzni jama 

 casto jest obsahla. Ocnice jsou velike, na strany namifene a nekdy 

 nedokonale ohranicene. Kol oka byva sklerotikalnf kruh z cetnych 

 malych desticek. Zadni ocnicova (postorbitale) a zadni celnf nejsou 

 samostatne vyvinuty. Mozecnice byva obsahlejsi nez u plazu. 

 Temenni kosti jsou male, celni velike a omezuji nahofe ocnice. 

 Skofepova a kosti krajiny sluchove spojene zaroven s kostmi 

 temennimi a tylnimi tvoff jedinou kosf, ku ktere siroka ctverecna 

 pohyblive jest pfipojena. Jediny tylni kloub budovan jest zakladni 

 tylnf kosti na zpodu lebky, takze lebka tvofi s osou patefe pravy 

 uhel. Kosl! fesetna (ethmoideum) jest po strane mezi ocnici a vne)sfmi 

 chfipemi a ma otvor pro cichovy nerv. Slzni kost' byva samostatna 

 a na pfednim okraji ocnice a v tech mistech jest kozovita neb 

 zkostnatela pficka ocnicova (interorbitalni septum). Zoban tvofen 

 jest srostlou mezicelisti a celisti a za ziva jest obdan rohovitou 

 pokryvkou, ktera nekdy pohyblive jest spojena s lebkou. Na zpodu 

 lebky kost' radlova obycejne mezi patrovymi obejima vybezek kosti 

 klinove (sfenoideum) a patrove a kloubnate se poji ku kffdlovym 

 a kosti klinove (uspofadani euornithicke). Jindy radlova jest siroka 

 a spojena napfed s celistrni a patrovymi, vzadu pak s patrovymi 

 a kfidlovymi, tak ze nesouvisi s klinovou (typus dromaeognathni). 

 Prvni uspofadani meni se die tvaru kosti radlove. Nekdy jest do 

 pfedu pfispicatena a nespojuje se s celistrni a kostmi patrovymi 

 rovnez samostatnymi (typ schizognathni). Jindy radlova schazi, aneb 

 jest mala a celisti srustaji se sirokymi patrovymi kostmi (typ desmo- 

 gnathni), aneb konecne jest rozsifena a nespojuje se s celistrni 

 a patrovymi (typ aegithognathni). Vnitfni chfipe jsou vejcite, se 

 zadnim okrajem zakfivenym a pfikladaji se v pfedu k zadnimu 

 konci mezicelisti (holorhinal), jindy jsou prodlouzen£, zadni okraj 

 jejich jest v uhlu zahnuty, aneb skulinovity a dotyka se zadniho 

 konce mezicelisti (schizorhinal). 



