166 



A. Gaudry, Enchainements du Monde animal etc. M. tertiaires. 



1878. 

 J. N. Wo Id rich, Diluviale Fauna von Zuzlawitz i. Bohmerwalde. 



Sitzgsber. kais. Akad. Wiss. Wien 1880, 1881 a 1883. 



— Diluviale europaeische u. asiatische Saugethierfauna. Memoir. 



Acad, imper. Petersbourg 1887. 



— Beitrage zur Urgeschichte Bohmens. Mittheil. anthropol. Gesell. 



1882, 1884, 1886, 1889, 1892. 

 Flower & Lydekker, An introduction to the study of M., 



living and extinct, 1891. 

 E. Ameghino, Enumeration synoptique des M. fossiles de form. 



eocene de Patagonie. 1894. 

 E. L. Trouessart, Catalogus M. tarn viventium quam fossilium. 



1897. 

 J. S. Kingsley, The Origin of M. Sciences 1901. 

 M. Schlosser, Die foss. Saugethiere China's. Centralbl. f. Miner. 



1902. 



Obratlovci teplokrevni, dychajici plicemi a odmesujici mleko 

 k vyzive mlad'at, ktera se rodi ziva. Srdce ma dvoji komoru a dvojf 

 pfedsfii, zarodek blany amnion i allantois. Lebka pfipojuje se 

 k patefi 2 klouby tylnfmi a sanice sklada se z jedine kosti, ktera 

 pfipojuje se kosti skranove bez prostfednictvi kosti ctverecne\ 



Pater sklada se z obratlu biplannich, fidseji vzadu vydutych, 

 mezi n£z vkladaji se pruzne desky. V patefi mozno rozeznati 

 5 krajin : krcni, hfbetnf, bederni, kfizovou a ocasni. Kfiz schazi 

 tern ssavcum, kteff nemaji zadnfch okoncin, jako kytoviti a oche- 

 chule. Svrchni trny na obratlech krcnich a ocasnich byvaji slabe 

 naznaceny, na hfbetnfch a bedernich mocne. Oblouky srustaji brzy 

 se stfedy obratlovymi a napfed i vzadu vytvofuji se samostatnym 

 kostnatenfm tenke desky (epifysy), ktere pozdeji se stfedem se 

 spojujl. Krcnich obratlu byva 7 a maji pficne vybezky nepohyblive 

 pfirostle. Otvor pro arterii krcni lezi mezi parapofysou a diapo- 

 fysou ze svrchnich oblouku vychazejici. Nosic (atlas) nema stfedUj 

 aniz svrchniho trnu, za to ale silne, rozsifene vybezky pficne a na 

 jejich zakladne 2 pu§ky pro klouby tylnf. Vzadu je pu§ka, do niz 

 pfiklada se druhy obratel, cepovec (epistrofeus, axis). Ten napfed 

 ma stfedni cep (proces. odontoideus), ktery neni nez pfemfstenym 

 stfedem nosice. Hfbetni, ci hrudni obratle, jich2 byva 10 — 20, 



