171 



skofepove Tvar tohoto kloubu jest rdzny a ma ov§em vliv na pohyb 

 sanice pfi zvykani (pfi mastikaci). Tak nazyva se pohyb sanice ortal- 

 nim, je-li kolmy a kloub sanice polozen na pfic, jak to jest u hmyzo- 

 a masozravcii; ektalnim jest pohyb sanice ze zevnejsku do vnitf, 

 aneb entalnf z vnitrka na zevnejSek. Oba tyto zpusoby vidi'me 

 u bylozravych kopytniku. Proalni pohyb sanice deje se z pfedu 

 do zadu (hlodavci) a palinalnf ze zadu do pfedu (tlustokozci). 

 V sanici probiha na podel chodba alveolarnf, ve ktere ukladaji 

 se zily a nervy, na vnitfnfm povrchu casto pak byva ryha pro sval 

 sanojazylkovy (sulcus mylohyoideus). 



Pas plecovy u primitivnfch tvaru podoba se je§te dosti pasu 

 plazovemu. U mladych Monotremat sestava z klfcnfch kosti (cla- 

 vicula), samostatne havrannf (coracoid), z lopatky (scapula) a 

 z pfedni havranni (praecoracoid), ktera lopatku spojuje s kosti 

 prsni (viz obr. 218.). Pomery ty se ale u pokrocilejsich meni, havranni 

 srusta s pfedni havranni a zakrnuje; klicni casto zakrnuje a i mizi. 



Klicni kost' u tech ssavcu, ktefi pfednich okoncin k uchopo- 

 vani pouzfvajf, jest v p^ru, tenka, prohnuta a pfiklada se jednfm 

 koncem na nadpazek (acromion) lopatky, druhym pomoci svazu 

 spojuje se s kosti prsni. Schazi kytovitym, ochechulim a kopytni- 

 kum (mimo Typoiheria); u vetsiny selem jest zakrsala - a lezi casto 

 ve svalech. Lopatka jest velika, plocha, v obrysu trojboka a ma 

 na podel vysoky hfeben (spina, crista scapulae), ktery zvlaste 

 u tech ssavcu jest mohutny, jiz pfednich okoncin pouzivaji k ucho- 

 povani. Zpodni konec hfebene vybiha ve vycnel, nadpazek (acro- 

 mion). Havranni a pfedni havranni jen u Monotremat a nekterych 

 Allotherii jsou samostatne, jinak srustaji s lopatkou a jsou zde vy- 

 bezkem havrannim (apofysa coracoidea) naznaceny. A tak obycejne 

 jen lopatka a klicni kost' tvofi pusku (fossa glenoidalis). Rame 

 (humerus, obr. 203.) byva silne, nahofe s tlustym kloubem a 2 hrbouli 

 (tuberculam majus a minus), mezi nimiz lezi inserce svalu dvou- 

 hlavateho (fossa bicipitalis). Od hrboule vetsiho na pod^l probiha 

 hrana (crista deltoidea), na kterou se upina sval deltovcovy (delto- 

 ideus). Zpodni konec ramene byva na pfic rozSifen a ma §irokou 

 kloubni kladku (trochlea), ktera obycejne liStou (crista intertro- 

 chlearis) jest rozdelena ve dvi pro kost' vfetenni a loketni. Po 

 stranach kladky jsou klouby vnejsi (ectocondylus) a vnitf ni (inter- 

 condylus). Nad vnitfnim kloubem jest u nizsich ssavcu dira (foram. 

 entepicondylare), kterou prostupuji nerv a arterie. Na zadni strane 



