180 



n 



dvojuje, quinquetuberkularni. Nekdy koruna se rozsifuje a pfedni 

 hrboul zakrnuje, tak ze zbyvaji celkem 4 hrboule, bud' samostatne, 

 aneb listami (jhy) spojene, quadrituberkularni. Nekdy posledni 

 stolicka mfva vzadu jeste jedno jho a tfeti hrboul (lobus, talon). 



V celistich byva u nizsich trituberkularni zub, ktery ma 2 vnejsi 

 a 1 vnitfni spici spolu jednoduchymi ostrymi listami spojene. Nekdy 

 vnitfni hrboul tvofi uhel, tak ze se podoba V a spojuje se s vnejsimi, 

 trigonodontnf. Na zubu trituberkularnim nekdy vzadu a uvnitf 

 vyvstane novy hrboul, quadrituberkularni zub. Tyto 4 kuzelovite 

 hrboule zustavaji samostatne (bunodontni), aneb oba vnejsi spojuji 

 se tak zv. vnejsi stenou a dale pfedni vnejsi s pfednim vnitfnim 



a zadni vnejsi se zadnim 

 vnitfnim listami (lofo- 

 dontni). Nove hrboule vsak 

 mohou se mnoziti a tak 

 povstava quinquetuberku- 

 larni, sextuberkularni a, 

 je-li takovych hrboulu, 

 ktere stavi se pak do paru, 

 vice, multituberkularni 

 zub. Jsou-li pary hrboulu 



Obr. 217. Schema trituberkularnf teorie. Zvykaci plochy V TOVnobeZnych fadach, 

 zubu celisti (krouzlcy carkovanej i zubfi sanice (krouzky _ 



jednoduche) na sobe promitnuty (Woodward). jest Zllb polylofodontni, 



aneb elasmcdontni. 

 Tak zv. teorii trituberkularni*) (schema obr. 217.) 

 vylicuje se vyvoj hrboulu na zubech ssavcu. Myslime li si plochy 

 zvykaci zubu jak na sanici tak v celistich promitnute, sezname, 

 ze nejnizsi stupen vyvoje zubu, ktery u plazu a vyjimkou jen 

 u ssavcu mozno pozorovati, jest zub s jedinou spici hlavni (I). 

 Po obou stranach hlavni spice objevi se mensi hrboule zubu trico- 

 nodontniho (II). Ty seSinuji se z pfime cary a tvofi primitivni 

 trojuhelnik zubu trigonodontniho (III). Na torn objevi se talon, 

 nejdfive na zubu sanice (IV), pozdeji i na zubech celisti, pfi cemz 

 zuby sanice pokryji se poblize talonu hrbouli druhotnymi (V). 

 Vysledek jest zub z celisti se 4 a zub sanice s 5 hrbouli (VI). 



Zijici ssavci jiz od davnych dob byli pfedmetem pozornosti 

 lidske a jiz ve 4. stoleti pf. Kr. Aristoteles oddelil je ode vsech 



*) H. F. Osborn, Trituberculy, Amer. Naturalist 1897. 



