182 



Typotheria), jimiz seznam dosud znamych ssavcu pfedvekych 

 platne byl rozmnozen. Bylo-li pfed tim znamo jen asi 800 druhu 

 ssavcu zkamenelych (proti asi 2300 dr. zijfcich) vystoupil pocet ten 

 poslednf dobou az k cis. 3000. 



Mezi jednotlivymi skupinami a hlavne mensimi celedemi ssavcu 

 znamy jsou cetne pfechody a z tech mozno usuzovati, ze ssavci 

 vzali puvod svuj z plazu aneb obojzivelniku. Huxley rozdelil 

 ssavce ve 4 skupiny: 1. hypotheticka skupina byli Hypotheria, 

 dosud neznamf, citajf ssavce se znaky pfechodnfmi s kosti ctve- 

 recnou a bez bradavek prsnfch, 2. Prototheria obsahuji'cf ptako- 

 pysky, 3. Metatheria cili vacnatci a 4. Eutheria ssavci placentarni- 



Navrhu na roztffdeni v fady a podfady 



podano bylo a dosud podavano jest mnoho. 

 Die vyvoje embryonalniho mozno 



ssavce rozdeliti ve 2 podtfidy: 1. Epla- 



centalia a 2. Placentalia. 



Podtfida Eplacentalia. 



Vyvoj zarodkovy probiha bez pla- 

 centy. Sem slusf fady: 1. Monotremata 

 a 2. Marsupialia. 



Obr. 218. Plecovy pas jezury, 5 

 scapula, a acromion, c clavicula, 

 g puska, c coracoid, c' praecora- 

 coid, e episternum, i sternum, 

 2 zebra. 



Rad Monotremata. Ptakofitnf. 



Kosti lebky brzo srustajf, morda na- 

 pfed pokryta rohovitym zobanem, v ce- 

 listich zuby bud' zadne, aneb zakrsale. V pasu plecovem havrannf 

 a pfedni havranni kosti samostatne, na prsou neprava prsni kost', 

 episternum (obr. 218.). V panvi od stydke probiha tak zvana kost' 

 vacnatcu (marsupiale, epipubis). Rozmnozovani vejci, spolecna 

 urogenitalni kloaka. Ze zijicich 2 rodu, rod Echidna znam jest 

 z pleistocenu Australie (Proechidna Oweni). 



Rad Marsupialia (Metatheria). Vacnatci. 



E. D. Cope, The tertiary M. Amer. Natur. 1884. 

 O. C. Marsh, Amer. Journal Sciences. 1878—1892. 



Na lebce svy dlouho jsou patrny, zvlaste kosti schranky 

 sluchove dobfe ohranicene. Nosni kosti velike, jafmovy oblouk 



