191 



k nadpazku lopatky a jdou ke kosti prsnf. Pfedni nohy siln6, delsf 

 zadnich a upraven6 ku napjetf letaci blany (patagium). Rame utle, 

 mnohem kratSi kosti vfetenni. Vfetenni jest prodlouzena, loketnf 

 uzce s ni spojena a smerem dolu zakrsala. Prvni fada kustek 

 zapestnfch srusta dohromady. Prvni prst, palec, muze proti ostat- 

 nim prstum se postaviti a jest kratky, drapkem ozbrojeny. Ostatni 

 4 prsty maji prstce velmi prodlouzene a za ziva blanou letaci spo- 

 jene. Panev a zadni nohy jsou slabe, kosti sedaci fiasto srustajf 

 s patefi. V zanarti patni kost' ma dlouhy trn, na ktery se upevnuje 

 zpodnf ^ast; blany. Prstu jest 5, stejne dlouhych. 



Skupina bylozravych (Megachiroptera) nezanechala zbytku. 

 Skupina hmyzozravych (Microchiroptera) zastoupena necetnyrni 

 zbytky ve sladkovodnfch ulozeninach a 

 v hlinach jeskynnich pocinaje eocenem 

 evropskym a americkym. 



Starsi rody jsou vymfele j. Pseudo- 

 rhinolophiis (obr. 237.), Vespertiliavus 

 Schloss. Necromantis Weith. z eocenu 

 francouzskSho, Vesperug-o Keys. Nyctilhe- ° br - 237 - PseudorkituUfus sp . 



■» <-> •* lebka se strany ; tertier (fosforit; 



rvum, Nyctitestes Marsh z eocenu ame- francouzsky (Schiosser). 



rickeho. V miocenu popsan vymfely rod 



Palaeonycteris Pom. Zde pak objevujf se poprve iijfcf rody. 



V hlinach jeskynnich mnohdy nalezany byvaji velmi cetne zbytky 



netopyru. 



Rad Carnivora. Masozravci. 



J. L. Wortmann, Studies of eocen Mammalia etc. I. Carnivora. 

 Amer. Jour. Scienc. 1902. 



Chrup uplny, sestavajici ze 3 fezaku, 1 prodlouzeneho a sil- 

 nejsiho spicaku, 4 jednoduchych splo^telych tfenaku a 3 sirokych 

 stolicek. Chrup mlecny rovnez uplny, vymena zubu dokonala. 

 Nohy maji na koncovych prstcich drapy, vyjimkou jsou ve vesla 

 pfetvofeny. Deli se v 1. Creodontia, 2. Fissipedia a 3. Pinnipedia. 



Podfad Creodontia. Praselmy. 



E. D. Cope, The C. Amer. Naturalist 1884. 



W. B. Scott, Revision of the N. Am. C. Proc. Acad. Philadel- 

 phia 1892. 



