198 



s mezihrbouli, M x skoro tak veliky jako zub trhaci. Zpodni trhaci 

 (M t ) ma napfed 2 vnejsf hrboule a slaby do zadu posunuty hrboul 



vnitfnf, ktery miva dru- 

 hotne §pice. Talon vne 

 i uvnitf hrboulem omezen. 



Obr. 249. Cjrnodon lacitstris Pom. eocen (lignit) 

 francouzsky. 



M 3 jest nejmenSf, nSkdy 



schazi. Okonciny u nekte- 



rych starsich ploskochode, 



jinak prstochode, napfed 



5—4, vzadu obycejne ctyf- 



prste. Drapy jsou nevztazitelne, ocas dlouhy. Zda se, ze po- 



vstali z celedi Proviverridae. Cynodictis Brav. P (obr. 247. a 248.) 



nahofe jen 2 M, nohy 5prste ; eocen. Temnocyon Cope podobny; 



Obr._250. Anipuyon giganteus Laur. leva polovina svrchni celisti, z miocenu francouzskeho. 

 Spicalc a 3 tfenaky vypadly z luzek, zachovany ctvrty tfenak a 3 stolicky (Gaudry). 



eocen americky. Plesiocyon Schlosser, eoc6n, Amphicynodon Fil. 

 Cynodon Ayrn. (obr. 249.) eocen a oligocen. Galecynus Owen mioc^n 

 americky. Ampliicyon Lart. (obr. 250.) ploskochody, stfedni tvar 

 mezi psem a medvedem, chrup primitivniho vzorce ; miocen vych 



3. 1. 4. 2 



Indie. Cants Lin. vzorec chrupu jest 



, ale nekdy dole 



3. 1. 4. 3 



pouze 2 M. Pocina svrchnim miocenem Vych. Indie, pak objevuje 

 se v pliocenu Evropy a jest hlavne v diluviu hojny. Jiz v pliocenu 

 jsou jednotlive racy j. vlk, pes a sakal odruzneny. Bohaty rod ten 

 mozno rozdelit ve 2 skupiny: I. Thooidea, morda tvofi pfed mozec- 

 nicf uhel a celnf kosti majf dutiny. Sem nalezi m. j. domaci pes C. 

 familiaris, ktery poprve objevuje se v dobe kamenne. Z doby bron- 

 zove znam C. fam. matris optimae, ktery deli se v ruzne" racy j. 

 C. fam. intermedins, Spaletti a j.; dale sem nalezf podrody Chryso- 

 cyon, Lyciscns, Lupus a j. Z diluvia dulezity jest vlk jeskynnf. II. 

 Alopecoidea, morda pfechcizi znenahla do mozecnice, v Celnfch 



