201 



C. Procyouidae, ktera zije v Americe a jizni Asii znama jest 

 z diluvia Ameriky. 



C. Mustellidae, kunovitych se zuby trhacimi a stolickami re- 

 dukovanymi jest po vsem svete vyjma Australii rozsifena. Mustella 

 Lin. Galictis Bell. Mellivora, 

 Meles Storr. (obr. 254.), Lutra 

 Erx. pocinajf miocenem. Vy- 

 mfele rody Stenoplesictis, Pa- 

 laeoprionodon Fil. Plesictis Pom. 

 (obr. 255.) znamy jsou zeocenu. 



r> / "7'n- D + j.1 Obr 257. Viverra simp1icid,us Schloss. polovina 



rrOVieieS L,\XX. rOiamOtlierilim san i ce ; eocen ^fosforit) francouzsky (Zittel). 



Geoff, v miocenu. Putorius Cuv. 



pocinajf pliocenem, Galo Storr. (obr. 256.) jest arkticky tvar, ktery 



znam jest z diluvia Evropy. 



Viverridae. Pucholovite. Selmy malych rozmeru, ktere maji 

 cetne pfibuzenske vztahy k ostatnim celedfm, tak zvl. ke psum, 



Obr. 258. lctitherium robustum Nord. chrup v celisti ; r rezaky, c spicak, 1 — 4 tfenaky, 

 5, 6 stolicky; miocen z Pikermi (Gaudty). 



kunovitym, hyenam a kockovitym, ze ostre ohraniceni nenf mozne. 



Jsou bud plosko-, neb prstochodci, s lebkou kratkou, utlou. 



Schr&nka sluchova rozdelena pfepazkou a chodba alisfenoidova 



obycejnS vyvinuta. Nohy jsou kratke, 5, zfidka 4prste. Ocas dlouhy. 



3. 1. 4. 2 

 Chrup vzorce — — - ' , trhaci zuby vyvinuty, svrchnf v ruznem 



stupni protazen, se 2 — 3 hrbouli a vnejsi stenou fezacf; vnitfni 

 hrboul posunut k pfednimu okraji. Zpodni trhaci se 2 vnejsimi a 

 1 vnitfnim hrboulem, talon silny, pilovite omezeny. Svrchni M 

 trituberkularni, trojhranne. Dole M 2 mala. V starem svete zastou- 

 pena tato celed' nekolika rody. Viverra Lin. (obr 257.) a Herpes tes 

 111. pocinajf eocenem. Amphictis Pom. v eocenu. lctitherium Wag. 

 (obr. 258) tvofi pfechod k hyenam; miocen. 



