217 



jindy je vysoka a chova rozvetvenou chodbu alveolarni Chrup 

 obycejne sestava z 4 — 10 zubu sobe stejnych, aneb jen malo se 

 ruznicich. Zfidka byvaji fezaky u celedf starych naznaceny. Zuby 

 na zevnejsku mivaji vrstvu hutneho dentinu, pokryteho vrstvou 

 tmele. Uvnitf jest dentin ruzne hutnoty a pfechazf uprostred ve 

 vasodentin. Zuby nemaji skloviny. M jsou hranolovite, bez kofene, 

 dole otevfeny a s rustem stalym. Jejich plocha zvykaci byva vodo- 

 rovna, aneb ponekud sikma, nekdy tvofi uhel, ponevadz zuby pfi 

 uzavfeni mordy v celistich a na sanici stfidav6 jsou postaveny. 

 Jindy zuby vubec schazejf. V pasu plecovem u nekterych klicnf kost' 

 jest vyvinuta, u jinych schazi. Prsni kost' jest siroka i vysoka, 

 lopatka ma vysoky stfedni hfeben a na nem dlouhy nadpazek 

 (acromion), ktery nekdy (Gravigrada) srusta s vynikajicim vycnelem 

 havrannim. Rame byva kratke, kosti vretenni a loketnf samostatne. 

 Zapesti cita obycejne 7 — 8 kustek a mezi nimi jest kustka hra- 

 chova. U rodu Manis jest kosf stfedni (centrale) zachovana. Obycejne 

 srustaji hlavata a mnohohranna vetsf spolu, jindy lod'kovita a mesi- 

 cita, aneb lod'kovita s mnohohrannou vetsi. Druha fada kustek za- 

 pestnfch s prvni se stfida. Pfedpestnich kustek (metacarpus) byva 

 3 — 5, die poctu prstu, a nejsou sobe stejny. Nektete prstce spolu 

 srustaji a posledni jsou uzke, smackle a ozbrojeny drapy. Prstu 

 byva 2 — 5. 



Panev otevira se nekdy siroce do pfedu, jindy jest uzka a 

 prota2ena. Sedaci kosti byvaji velmi silne a upfnaji se ku zadnimu 

 konci kfize, kycelni jsou sirok6 a namifeny na vnejsek, jindy jsou 

 az trojhranne. Stydke jsou utle a tenke, spona jejich jest kratka. 

 Dira ucpana byva obsahla. Holen a lytko bud' byvaji samostatne, 

 bud' na zpodnim konci srostle. Kustka hlezenna ma vyklenuty 

 kloub pro holen a na vnejsi plose pu§ku pro kuzelovity vycnel 

 lytka. Patni kost' ma prcdlouzeny vybezek. Pfednartnich kosti 

 (metatarsus) byva 3 — 5 a tolikez prstu. Prvni dva nekdy srustaji 

 se svou kosti pfednartni. Koncove prstce byvaji ozbrojeny drapy, 

 nehty, aneb i kopytky. Az na 2 rody (Manis, Orycteropus) ziji 

 v Novem svete a hlavne v Jiznf Americe. Deli se ve 2 skupiny : 

 1. Nomarthra a 2. Xenarthra. 



Nomarthra Gill. 



Posledni obratel hfbetni pfipojuje se k bedernimu za pomoci 

 obycejnych zygapofys, malo pozmenenych. Rozmnozovaci ustroje 



