218 



podobne vytvofene jako u kopytniku, varlata jsou v Sourku a de- 

 loha se 2 vetvemi. Ziji v Africe tropicke a Jizni Asii. 



Orycteropodidae. Takaru zanechali zbytky v miocenu ostrova 

 Samos. 



Manidae. Luskouni zijici pocinaji diluviem, mimo ty v eocenu 

 vyskytujf se nektere rody vymfele. Falaeorycteropus, Necromanis, 

 Leptomanis, Necfodasypus Fil. z Francie. 



Xenarthra Gill. 



Mimo obycejn6 zygapofysy, ktere spojuji posledni obratel 

 hfbetni s bedernim, jsou jeste na svrchnich obloucich zygapofysy 

 pfidavne. Varlata uvnitf tela, deloha jednoducha, nerozvetvena. Ziji 

 v Americe. 



Podfad Vermilinguia. Mravencfci. 



Ziji v Jizni Americe a zanechali stopy v diluviu. Mozno, ze 

 nektere zbytky sanic z eocenu Patagonie popsane pod jmeny Sco- 

 tacops a PhororhacMS Am. rovnez sem nalezi. 



Podfad Tardigrada. Lenochodi. 



Ziji ve stfedni Americe a v Brasilii. 



Entelopsidae Am. Malych rozmeru, avsak s chrupem uplnym. 

 3 % 1 CQ) a nekolik stolicek. Entelops, Dideilotherium Am. z eocenu 

 Patagonie. 



Podfad Gravigrada. Vymfeli lenochodi. 



Vymfeli velcf a neohrabani lenochodi, bylozravci, s nizkou, 

 temef valcovitou lebkou. Jafmovy oblouk velmi silny, vysyla dolu 

 mohutny vybezek. Chrup, je-li vyvinut, sestava jen ze stolicek 

 5 — 4 nahofe, 4 — 3 dole. V pasu plecovem klicni vyvinuta, kosti 

 vfetenni a loketni samostatne. Pfedni nohy del§i a utlejsi zadnich, 

 k chapanf upravene, maji 3 — 5 prstu, z nichz stfedni ma posledni 

 prstec prodlouzeny. Zadni nohy mohutnejsf, se 4 prsty, vnejsi maji 

 prodlouzen^ kosti pfednartni a prstce temef zakrsale. Ocas dlouhy, 

 velmi mocny, 6ita 18 — 24 obratlu. Na povrchu tela neni krunyfe, 

 ale nekdy vyskytuji se v kuzi kostene desky. 



