239 



mnohohranna vetsf. M vysoke, hypselodontni, v mladf dole otevfeny. 

 1\ maly, obycejne vypadava. Znam jest ze svrchniho eocenu Vych. 

 Indie, E- siva/eusis, z pliocenu evropskeho, E. Stenonis a jest 

 v diluviu Evropy, Sev. Asie a Sev. Afriky rozsifeny, E. caballus. 

 V Arnerice se vyskytuje poprve v pliocenu a trva az do poloviny 

 diluvia a pak vymfel. Zde jest rodokmen jeho uplny a vede od 

 rodu praselem Phenacodus rody : Eohippus, Hyracotherium, Pa- 

 chynolophus, Helohippus, Epihippus, Mesohippus, Anchitherium» 

 Meryhippus, Protohippus, a Pliohippus. Jezto v Evrope rodokmen 

 neni uplny, mozno za to mfti, ze predkove kone z Ameriky spojkou, 

 ktera mezi Amerikou a Asif trvala, 

 nekolikrate se vystehovali do Asie a 

 Evropy. 



Obr. 307. Proiohipptts sejunctus Cope lebka se stany ; 

 pliocen americky (Cope). 



Obr. 308. Rhinoceros (Coelodonta) anti- 

 quiiaiis Blumb. stolicka z celisti ; dilu- 

 vium anglicUe. 



Rliinoceridae. Velici nemotorni kopytnici, dosud zijici a svrchnim 

 eocenem pocinajfci. Na lebce jsou mohutne rohy puvodu kozniho 

 a na kostenych nasadcich ulozen6, ktere jsou obycejne na nosnfch, 

 nekdy take na celnich kostech. Lebka jest nizka, prodlouzena, 

 nosnf kosti volne trcf a jsou ruzne velikosti a sily podle toho, 

 maji-li nasadce pro rohy cili nic. Jama skranova jest velmi obsahla, 

 ocnice do zadu otevfeny, tyl omezen ostrym hfebenem a zapuskovy 

 (postglenoidalni) vybezek jest mocny. Chrup jen u nejstarsich jest 

 uplny ; u mladsfch zakrnuji nej drive svrchni C\ pak J a pak 

 zpodnf C U starsich jsou P mnohem jednodus§i nez stolicky, 

 u mladsfch se jim vice podobaji, mimo P t . M maji tlustou vnejsf 

 stenu bez zahybu a 2 sikma jha. Na plose zvykaci do hlubokych 

 ryh, ktere tvofeny jsou jhy, vnikaji cetne vyb^zky z jha (tak zv. 

 crochet, anticrochet, obr. 308.). Zpodnf 71/maji 2 pulmesfcita jha.Nohy 



