Podfad Artiodactyla. Owen. Sudoprstci. 



244 



E. Cope, The A. Amer. Natur. 1888, 1! 



J. N. Wold rich, O fossilnfm kozorozci z Cech a Moravy. 



Vestnik kr. ces. sp. nauk 1894. 

 A. Rorig, Uber d. gegenwartigen Stand unserer Kenntnisse der 



Cerviden etc. Ber. Senckenberg. Ges. 1901. 



Kopytnici prsto- ci kopytochodi (digitigradnf, unguligradni) 

 s poctem prstu sudym, z nichz dva stfedni jsou sobe stejne a sil- 

 nejsi, postrannf pak slabsi a casto vubec zakrsale. Nynejsi citaji 

 cetne celedi, ktere od sebe dosti znacne se lisf, ale spojeny jsou 

 spolu skupinami tvaru vymfelych. Obratlu hfbetnich a bedernfch 

 vzdy jest 19. Lebka jest vysoka neb prodlouzena, morda vytahla, 

 nosni kosti nejsou do zadu prodlouzeny, kosti celnf u mladsich 

 mivaji cetne dutiny uvnitf a na povrchu nasadce na rohy neb pa- 

 rohy. Slzni kosti jsou velike a u nekterych (pfezvykavci) maji hlu- 

 boke slzni jamy. Mozecnice jest dosti obsahla a mozek na povrchu 

 brazdeny. Sanice jest nizka, s korunnim vybezkem kolmo nahoru 

 namifenym. Chrup puvodne jest uplny a cita nahofe i dole 3. 1. 

 4. 3., zuby jsou v fade uzavfene. Behem vyvoje prodluzuje se celist, 

 povstavaji mezery a nektere zuby mizeji. J puvodne jsou kuzelovite, 

 C puvodne jsou rovnez kuzelovite, nekdy se prodluzuji a mohutni 

 v tesaky. Prodlouzenim celisti i sanice povstane mezera mezi C a P 

 nekdy i mezi Ja C, Dalsim vyvojem mohou J i C zakrsati, az 

 vubec vymizeti a sice drive v celistich a pozdeji i v sanici. P oby- 

 cejne list se od stolicek (heterodontnf) a zffdka jen P 4 podoba se 

 stolicce; u nekterych jsou prodlouzene, u selenodontnich rovnaji se 

 pfedni polovine stolicky. P, nekdy se prodluzuje a podoba se 

 pak C, casto vsak mizi. M jen u primitivnich jsou brachyodontni, 

 u vice specialisovanych jsou hranolovite, hypselodontni a hojnym 

 tmelem opatfen^. Puvodne jsou quadrituberkularnf a hrboule po 

 dvou stojf proti sobe; casto pfistupuje jeste mezihrboul, bud' na 

 pfedni, neb na zadni polovine zubu. U nekterych vyvinuji se jeste 

 dalsi mezihrboule a zakladnf valy. Hrboule zustavaji nekdy kuze- 

 lovitymi, bunodontnf, spojujf-li se listami do uhlu V zaostfenymi, 

 tu jsou pak bunolofodontnf neb selenodontni. U techto posled- 

 nejsich pulmesicita jha, ktera oteviraji se na zevnejSek, tvofi tam, 

 kde se setkavajf, vnej§i stenu, aneb obklopuji uzavfeny ostruvek. 

 Vnitfni hrboule bud' zustavaji ku^elovitymi, aneb listy, ktere je 



