253 



nekdy i s clunkovitou a hlavatou. Pfedpestni a pfednartni kustky 

 mnohem silneji vyvinuty nez kosti postranni', ktere vsak trvaji. 

 Stfednijsou bud'samostatn^, bud'srustaji v canon. Redukce adaptivni, 

 zaludek s 3 oddelenimi. Celed ; zprostfedkuje pfechod mezi Ano- 

 plotheridae a parohatymi a cfta tvary pomerne male, ktere dosud 

 zijf v Indii, tropicke Africe a na sundajskych ostrovech. Prodrevw- 

 theriwn Fil. svrchni eocen. Gelocus Aym. zadni casli lebky velika 

 a uzka, chrup primitivni, uplny. V zanartf clunkovita, kostkovita 

 a klinovite spolu srostle. Stfedni kosti pfednartnf srostle a delsi 

 nez rovnez srostle kosti pfedpestni; svrchni eocen a oligocen. 

 Dorcatherium Kaup (obr. 333.) pfedpesti samostatne, pfednarti srostle ; 

 pocina miocenem a zije v Africe. 

 Tragitlus Briss, podobny, ale 

 i pfedpestni kustky srostle; po 

 cfna pliocenem a zije v Jiz. 

 Indii. Leptomeryx Lei. klinovite 

 kustky v zanarti samostatne. 

 Hypertragulus, Hypisodus Cope, 



VeSmeS miOCen SeV. Ameriky. obr 333 Dorcatherium Nani. Kaup ; miocen 



Cervicornia Parohati. Leb- n5meCKy (Kaup) - 



ka prodlouzena, rovna, zadni 



casf jeji budovana rozsffenymi kostmi temennimi, skranove kosti 



rovnez rozsifene, podobne i slzni mohutne, s jamou slzni. Mezi slznimi, 



nosnimi kostmi a celisti mezera ethmoidalni, ktera vede k dutine 



vyplnene platy kostenymi. Ocnice dokonale uzavfeny. Stare rody 



nemaji parohu, u mladsich jsou na lebce kostene nasadce puvodne 



pokryte kozi. Pozdeji kuze se otira a vyniknou parohy. Puvodne 



byly parohy jednoduche, nerozvetvene a nemely ruzice, nebyly tudiz 



odvrhovany a teprve pozdeji vytvofily se postranni vetve a ruzice. 



Ve zpodnim miocenu byly rody bez parohu, ve stfednim mioc^nu 



mely jen hlavni lodyhu a pozdeji 1 neb 2 vysady a teprve diluviem 



x , ., , , . . r . . . 0, 0—1, 3, 3, 



pocinaji rody s cetnymi vysadami. Chrup jest vzorce — — 



o, 1, o, o, 



J jsou fezave, C nahofe bud' slaby, neb v tesak vytvofeny, u nej- 



mladsich schazi vubec, aneb jest jen u samcu, dole podobny fezakum. 



Svrchni P jsou kratke, s vnejsi stenou a dobfe naznacenou vnitfni 



listou pulmesicitou; celkem se podobaji polovine stolicky; zpodni 



jsou o neco delsi a sestavaji ze 2 castf, pfedni delsi a zadni kratSi. 



Stare rody maji 4 P, mlade 3. M jsou nizke, brachyodontni, s vice 



