254 



kofeny. Koruna jejich pokryta tlustou, svrastelou sklovinou a byva 

 dole obdana z^kladni paskou (cingulum). Pulmesicite listy tvofi 

 na vnejsi stene kolme zahyby. Vnitfni listy pulmesicite tvofi ostruvky, 

 ze kterych do vnitf laloky vybihaji. Zpodni M jsou rovnez nizke, 

 typicky selenodontni. V chrupu mlecnem zadni P podoba se sto- 

 licce, pfedni jsou jednodussi. Kosti v kostfe jsou kfehke, kost' ma 

 cetne osteoblasty. V zapesti srusta kustka hlavata s mnohohrannou 

 mensi; v pfedpesti stfedni kosli srustaji v canon, postranni kosti 

 druheho a pateho prstu jsou velmi tenke a neuplne. Bud' byva 

 hofejsi konec jejich lepe vyvinut (plesio- 

 metacarpi), aneb zpodni konec (teleometa- 

 carpi). U nekterych jsou vnejsi kosti pfed- 

 pestni jen velmi slabe naznaceny, aneb vubec 

 schazeji. V zanarti srustaji spolu clunkovita, 

 kostkovita a druha a tfeti klfnovit6. V pfed- 

 narti srustaji stfedni kosti v canon, z vnej- 

 sich byvaji hofenni konce naznaceny, jindy 

 i ty srustaji v canon. 



Celed' cita cetne rody po vsem svete roz- 

 trousene az na Austrahi. Ve Starem svete 

 pfevladaji plesiometacarpi, v Novem teleo- 

 metacarpi. A. lebka bez parohu, svrchni C 

 prodlouzeny, vnejsi prsty dlouhe, s 3 prstci 

 {Moschinae). Kabafi ziji v Asii a zdaji se byti 

 zastoupeni v pliocenu Jiini Indie. B. Parohy schazeji, aneb jsou kratke, 

 jen podvojene, na dlouhe lodyze. Cnahofe silne, smackle, na vnejsku 

 zaoblene, uvnitf pfiostfene. Plesiometacarpi (Cervulinae). Ainphi- 

 tragulus Pom. jamka slzni schazi, rovnez i mezery ethmoidalni neni. 

 Dremothei ium Geof. miocen. Palaeomeryx Meyer zpodni M maji silny 

 zahyb. Dicroceras Lar. (obr. 334) podobny, ma vsak parohy s 2, 

 zfidka 3 vysadami ; miocen. Blastomeryx Cope (obr. 335.) miocen a 

 pliocen americky. Cervidus Blain. pocina miocenem a dosud zije. C. 

 Samci maji parohy na kratke lodyze mnohonasobne rozvetvene; by- 

 vaji odvrhovany. Cnahofe bud' slabe, bud' schazeji, 71/ brachyodontni. 

 Nohy pfedni bud plesio- bud' teleometakarpalni. Bohata celed' 

 zijici na sev. polokouli a v Jizni Americe a pocinajici svrchnim mioce- 

 nem (Cervinae). Rod Cervus Lin. (obr. 336.) rozdeluje se v cetne pod- 

 rody : Capreolus Ham. (obr. 337.) parohy temef kolme, s 3 vysadami ; 

 pliocen. Furcifer Gray diluvium Jiz. Ameriky. Cariacus Gray, Axis 



Obr, 334. Dicroceras elegans 



Lar. parohy ; miocen fran- 



couzsky (Gaudry) 



