267 



Rad Primates. 



A. E. Brown, On some points in the phyllogeny of P. Pruc. 



Acad. Philadelphia 1901. 

 Lorenz v. Liburnau, Uber einige Reste ausgestorbener P. von 



Madagaskar, Denkschrift. Akad. Wiss. Wien 1901. 



Ploskochodi ssavci s okoncinami pfizpusobenymi jak ku po- 

 hybu, tak k uchopovanf. Palec obycejne muze postaven byti proti 

 prstum ostatnfm. Prstu byva 5 a jsou opatreny vSecky, aneb n6- 

 kter6 nehty. Vfetennf kost muze otociti se kol loketnf. Klfcnf kost 

 vyvinuta. Ocnice od jamy skranove oddeleny bud' uplne, aneb 

 aspon mostem kostenym. Chrup jest uplny, brachyodontni a 

 bunodontni. Mozek ze vsech ssavcu nejvice vyvinuty. Rad obsa- 

 huje fadu progressivnf, ve ktere nejnizsi clenove malo lisi se od 

 primitivnfch ssavcu, brzy ale zmenenym zpusobem zivota, pobytem 

 na stromech se odruznuji. Rada konci dlovekem, u nehoz nikoli 

 kostra, nybrz jen lebka a hlavne mozecnice samostatnym smerem 

 byla specialisovana. Rozdeluji se ve 3 podfady : 1. Prosimiae, 

 2. Simiae a 3. B'nnana. 



Podfad Prosimiae. Poloopice. 



Majf mnohe znaky, jez poukazuji k hmyzozravcum a k selmam. 

 Morda je prodlouzena, ocnice Sikmo postavene a neuplnS odde- 

 len6 od jamy skranove. Mozecnice obsahla, ale mozek malo bra- 

 zdeny. Slznf chodba otevira se na zevnejsku lebky. Chrup casto 

 tvofi uplnou fadu a jest u starsfch primitivni, nahofe i dole 3. 1. 

 4. 3., u mladsich redukovany, nahofe i dole 2. 1. 3. 3. Svrchni J 

 male, zahnute, kuzelovite neb splostele, zpodni velmi uzke, pro- 

 dlouzene a k sob6 stlacen^. C nahofe vetsi, dole pfipojuje se 

 k y a podoba se jim. P jsou jednodu§sf net stolicky. U pokro- 

 cilych prvni P dole mohutny, spicaku podobny, pfi uzavfeni mordy 

 klade se za svrchnf spicak. Svrchni M bunolofodontni, tri- aneb 

 casteji quadrituberkularnf. Pfedni vnitfni hrboul klade se do 

 uhlu V a spojuje se obema rameny uhlu s vnejsfmi hrbouli, tak 

 ze povstava tvar trigonodontni. Druhy vnitfni hrboul je mensi pfed- 

 niho a casto zakrsava. Casto kol koruny byva silna zakladnf paska, 

 ktera nekdy ve vnitfni stenu se pozdvihuje. Nekdy i mezihrboule 

 pfistupuji. Zpodni M mivaji napfed 3 primitivni hrboule, z nichz 



