271 



Anthropomorphidae. Pofet obratlu hfbetnich a bedernich 18 — 16. 

 Lebka ma hfeben sipovy i tylnf, mozecnice obsahla, mozek ze vsech 

 opic nejvyvinutejsf. P maji 2 hrboule, M jsou quadrituberkularnf, 

 vnitfni hrboule stfidave k vnejsfm postaveny. Zadni M dole s ta- 

 lonem, aneb bez nej. Mozoule na hyzdich jen vyjimkou. Pfedni 

 ruce delsi zadnich, chodi zpffma, ale naslapuji jen vnejsi hranou 

 chodidla. Ocasu neni. Nalezi sem opice cloveku nejpodobnejsi, 

 i chrup jest velmi podobny a lisf se jen ti'm, ze spicaky vynikajf nad 

 ostatni zuby. Pliopithems Ger. (obr. 360.) znama jest jen sanice; 

 miocen evropsky. Dryopithecus Lar. (obr. 361.) znacnych rozmeru, 



w 3 



Obr. 360. Pliopithecns antiqutis Gerv. c spi- 



£ak, 3, 4 trenaky, 5 — 7 stolicky, miocen 



francouzsky (Gaudry). 



Obi. 361. Dryopithecus Fontani Sart. 3, 4 trenaky, 

 5, 6 stolicky; miocen francouzsky (Gaudry). 



rame a sanice lidskym podobne; miocen evropsky. Anthropopithccus 

 Blainv. pocina pliocenem. Simla Lin. pocina miocenem. Palaeopithecus 

 sivalensis z pliocenu Indie, podoba se velmi cloveku. V chrupu, 

 ktery tvoff fadu podkovovite zahnutou, spicaky nepatrne vetsf nez J. 

 Pitliecanthroptis erectus Dub. nejblizsi cloveku, ze tvaru stehna 

 mozno usuzovati, ze chodil vzpfimene. Pfiblizuje se vice cloveku 

 nez opici. Svrchnf pliocen ostrova Javy. 



Podfad Bimana Lin. Clovek. 



J. B o u 1 e, Essai de paleontologie stratig. de Thome. Revue d'anthrop. 



1888. 

 W. B r a n c o, Der fossile Mensch, Verh. internat. Zoolog Kongr. 190 1 . 

 M. Hoerness, Der diluviale Mensch in Europa, 1903. 

 A. Gaudry, Contribution a l'etude des hommes fossiles. Anthropol. 



1903. 

 J. Bab or, Diluvialni clovek, 1904. 



Sem nalezi clovek (Homo sapiens), ktery podoba se kostrou 

 opici, takze z anatomickeho stanoviska obtizno jest hranici vesti, 



