273 



lebky tdto s lebkami opic a nekterych primitivnich kmenu lidskych 

 vysvfta, ze jest asi uprostfed mezi nimi (obr. 363.). 



Nejprve objevil se clovSk, jak se zda, v Jizni Asii, pozdeji ve 

 stfedni EvropS a jeste pozdeji v Americe a Australii. Z poeatku 

 lovem zfskaval si potravu a teprve pozdeji, az jeho pficinenim 

 po£et zvffat se mensil, byl pfinucen pestovati dobytek a venovati 

 se rolnictvf. 



Z druhohor, pocfnaje triasem, jsou znamy jen nedostatecne 

 zbytky malych ssavcu, ktere die chrupu jednak k vacnatcum, neb 

 k primitivnfm hmyzozravcum nejblize pfistupuji, jednak zadnych 

 urCitych znaku pfibuzenskych nemaji (Allotheria). Jsou znami jen 

 chrupem a jsou to vesmes nejprimitivnejsi ssavci, kteff v§ak jiz 

 patrne se HSi od plazu, tak ze muzeme miti za to, ze vyvoj ssavcu 

 udal se v dobe dffvejSf. Jsou to vesmes ssavci bez placenty a die 

 chrupu mozno rozdeliti je na maso-bylo-vse- a hmyzozravce, avsak 

 pfechody mezi t£mito vzory a ssavci placentarnimi vesmes scha- 

 zeji. V jurskem utvaru mozno pozorovati jiz rozdil mezi zvfrenou 

 sveta Stareho a Noveho ; nenf rodu obema spolecnych, avsak rody 

 sobe blfzce pfibuzne jsou hojne. Zpodni jura nema zbytku ssavcich 

 i stfedni jest chudy, za to ale svrchnf obsahuje zbytky ssavcu bez 

 placenty, jejichz chrup die stravy vykazuje jiz ruznosti. Svrchnf krida 

 v Americe chova zbytky podf. Polyprotodontia, nechova vsak nikde 

 iadnych dokladu, ze kterych by bylo mozno souditi na vyvoj 

 ssavcu placentarnfch. Ten udal se asi v tu dobu, jezto v tfetihorach 

 vyskytuji se vesmes ssavci placentarni. V palaeocenu a ve zpodnim 

 eocenu Evropy a Sev. Ameriky vystupuji skupiny ssavcu jinak od 

 sebe odliSne, avsak nekterymi spolecnymi znaky primitivnimi sobe 

 bliike. Jsou to praselmy, hmyzozravci, prahlodavci, Condylarthra, 

 praslonoviti a c. Pachylemuridae. Ze spolecnych primitivnich znaku 

 mozno uvesti: okonciny ploskochode, petiprste, s kost'mi nesrost- 

 lymi, rame obycejne s for. entepicondylare, stehno s tfetim hrboulem, 

 v zapesti maji kustku stfedni, dlouhou nizkou lebku, maly mozek, 

 dlouhy ocas, primitivni chrup a j. Ve stfednfm a svrchnfm eocenu 

 byli ssavci hojnymi v Sev. Americe, kdezto v Evrope ^ftali jen 

 nepatrne zastupcu. Znaky fadu vystupuji jiz ostfeji, tak u selem, 

 kopytniku a hlodavcu; nohy stavaji se prstochodymi a stoliiky 

 lofodontnimi, neb quadrituberkularnimi. Nektere tvary jako Cory- 



Dr. Po£ta: RukovSt' palaeozoologie II. 1° 



