275 



zastoupeny vesmes tvary rozmeru nepatrnych. Posledni obrovsky 

 lenochod Glossotherium vyhynul teprv6 pfed nedavnem a sice byl 

 vyhuben patagonskym kmenem lovcu. 



Od pliocenu mozno pozorovati napadne umenseni poctu vetsich 

 zvi'fat, jez mozno loviti, aneb alespon ornezene jich rozsffenf. Pfi6na 

 zjevu toho byla asi jen mensi mfrou v klimaticke zmene, ktera 

 udala se v diluviu. V Eurasii vymirajf velike tvary v ruznych do- 

 bach. Velici sudoprstci pliocenu indickeho j. Sivatherium, Brama- 

 therium v diluviu se vice nevyskytujf, za to mamut, nosorozec, hroch, 

 kuft, sob, obrovsky jelen snasejf znacnou zmenu klimatickou a ziji 

 jeste v mladsim diluviu velmi hojne. Zda se, ze nevyhynuli nepfi- 

 znivymi pomery, nybrz ze byli spise vyhubeni clovekem, ktery 

 v Indii bezpochyby v pliocenu povstal a odtud v d'luviu po vsem 

 povrchu zemskem se rozsifil. Na primitivni'm stupni vzdelanost 

 byla potravou jeho zvef, kterou dovedl i svymi neumele urobenymi 

 nastroji ve velkem mnoistvi ubijeti. A tfmto skodnym vlivem clo- 

 veka nejlepe mozno vysvetliti schudnutf zvifeny na pocatku diluvia, 

 kterez postihlo jen velika, pro kofist loveckou schopna zvifata a 

 nikoli men§i ssavce a zvifata jinych kmenu. Tfmze zpusobem lze 

 vysvetlit i vymfeni velikych vacnatcfi a obrovitych ptaku v Australii. 



IS* 



