pron zfizovati nove rody, celedi i fady. Ono jest, abychom tak 

 fekli, budovano die tehoz planu jako tvorstvo nynejsi a jest tudfz 

 pojeno s nim mnohymi svazky pfibuzenskymi. Proto palaeontologie 

 pfi zkoumani a urcovani svem pfirovnava zbytky tvorstva geolo- 

 gickeho k zivocicbum zijfcim. Nejvetsi pfekazkou pfi torn jest 

 palaeontologii nedostatecnost zbytku, ktera ma puvod svuj v torn, 

 ze jednak zachovati se mohly jen casti tvrde, jednak ze tyto tvrde 

 casti casto jsou velmi nedostatedne dochovany, tak zejen pfiznive 

 nahode jest dekovati, nalezne-li se zbytek lepe vyhovujfci. 



Palaeontologie rozsffila znacne pole disciplinam biologickym 

 vykazane, vyplnila velke mezery v soustavach a dokazala, ze mnohe 

 skupiny zvifat (ramenonozci, hlavonozci, plazi, nektefi ssavci) zily 

 v dobach geologickych zivot mnohem bujnejsf, ze byly na stupni 

 rozvoje daleko vyssfm nef nyni. Ona poznala dale, ze nektere jine 

 skupiny tvorstva geologickeho nemaji zadnych vice pfibuznych 

 v dobe nynejsi, k nimz by je bylo mozno pfirovnati (j. Recepta- 

 culitidae, Conularida, Graptolithi, Rudistae). Vysvetlovani takovych 

 celedi vymfelych je obtfzne a mylky jsou snadno mozne. 



Kdezto systematicka zoologie a botanika uvedly a popsaly 

 vsecky druhy na zemi zijfci, tak ze nyni jen velmi zfidka objevi 

 se novy tvar dosud neznamy, nedostihla palaeontologie dosud 

 takoveho stupne dokonalosti; vedomosti nase stale vsak se roz- 

 sifuji, kazdym novym casto nahodilym nalezem pfivadi se novy 

 poznatek, ktery mnohdy miva znamenity vliv na znalosti nase. 

 Proto pole v torn smeru neni jeste vycerpano; vzdyt' dosud neni 

 povrch souse cely geologicky prozkouman a pak i konciny dnes 

 mofem pokryte jsou a zustanou nam nepfistupny. 



2. Zkameneliny. 



Zkameneliny jsou zbytky tel aneb jen stopy po zvifatech pfed- 

 vekych, ktere pochodem fossilisacnfm pfemeneny byly z hmoty 

 organickeho puvodu ve hmotu nerostnou. Pochod fossilisacni byl 

 rozlicny die chemickeho slozeni zbytku, die povahy ustfedi, do 

 ktereho zbytek zapadl a vubec die vnejsich okolnosti a jest tudiz 

 i stav, ve kterem se nam zkameneliny zachovaly, velmi ruzny, tu 

 pffhodny pro studium, tu tak nevyhodny, ze o puvodnim tvaru 

 zbytku zvifeciho se pfesvedciti vice neni mozno. Celkem mozno 

 pozorovati, ze zbytky znacnejsiho stafi byvaji nepfizniveji zachovany 



