nez zkameneliny z vrstev mladsich, jezto mnohem dele byly vydany 

 vlivum chemickym i fysikalnym, jimi2 horniny byly pomenovany. 

 Muzeme rozeznati hlavne tyto pochody fossilisacni: 



1. zuhelnateni (carbonisace) ; to jest vysledkem procesu des- 

 oxydacnfho, kterym prosly zbytky zapadnuvsi pod vodu za nedo- 

 statecneho pfistupu vzduchu ; 



2. zetlenim mizeji na souSi ze zbytku ustrojnych uhlikate a 

 dusfkate slouceniny a tvrde casti samy — nebyly-li jinak uchovany — 

 po nejakem case se rozpadaji. Tak zachovana jest na pf. vetSina 

 skofapek plzu a mlzu tfetihornfch ; jsou zbaveny latek klihovitych 

 a v brzku se rozpadavaji; 



3. zkameneni (fossilisace) jest onen pochod, ve kterem vody 

 nasycene nejakou nerostnou slouceninou (nejcasteji uhlicitanem 

 vapenatym, jindy kyselinou kfemicitou a j.) napajejf tvrde casti 

 po zetleni tela ustrojneho zbyle. Vetsina tvrdych koster zvifecich 

 jest slozena z uhlicitanu aneb fosforecnanu vapenateho a ponevadz 

 vody vrstvami protekajici podobne nejcasteji v sobe uhlicitan va- 

 penaty chovaji, jest zde pochod chemicky nejjednodussi, jakasi 

 pouha pfemena molekulu (paramorphosa). Chr^vala-li voda jinou 

 slouceninu nez zbytek ustrojny, tu byly nerostne castky zbytku 

 nejdfive vylouzeny a pak slouceninou ve vode obsazenou nahra- 

 zeny (pseudomorphosa) ; 



4. inkmstace povstava, kdyz nerostna sloucenina vodou pfi- 

 vazena obda zbytek tvofic kol neho povlak. Zbytek bud' vymizi 

 a zanecha negativni otisk, aneb sam zkamenf. 



Nejvice zbytku zachovalo se zkamenenfm ; zuhelnateni vy- 

 jimkou u hmyzu v jantaru uzavfenem a u graptolithu se vyskytuje; 

 inkrustace pak nejcasteji za nasich dob se deje. 



Casto muzeme pozorovati, ze v techze nalezistfch nektere 

 zkameneliny dobfe jsou zachovany, kdezto jine jen nepatrnymi 

 stopami naznaceny. Tak na pf. kosti a zuby obratlovcu nejcasteji 

 se uchovavaji, dale pak i zbytky ustfic, nekterych mlzu, rameno- 

 nozcu, mechovek a ostnokozcu obycejne byvaji zachovany, kdezto 

 v techze nalezistfch tvrde casti bfichonozcu, nekterych jinych ml^u, 

 koralu nanejvyse otisky byvaji naznaceny. Pficina toho jest v che- 

 mickem slozeni zbytku; kosti a zuby jsou z fosforecnanu vape- 

 nateho a ten spiSe byva uchovan. Kalcit, ktery buduje kostry 

 zvifat na prvem miste uvedenych, rovnez lepe vzdoruje pochodu 



l* 



