fossilisacnimu nez aragonit, ktery sklada zbytky zivocichu na dru- 

 hem miste jmenovanych. Podobnou pficinu ma ten hojny zjev, ze 

 jen nektere casti koster se uchovavaji ; kostra sklada se totiz 

 casto z ruznych odrud uhlicitanu vapenateho. Tak misky mlzu 

 sestavaji ze 2 vrstev, vnejsi jest z kalcitu, vnitfnf z aragonitu. Ammo- 

 nite mivajf skofapku z aragonitu, ale vfcka (aptychus) z kalcitu. 

 Proto objevuji se casto misky mlzu bez vnitfni vrstvy a v jistych 

 ulozeninach setkavame se s velkym mnozstvim aptychu, aniz by 

 jinak stopy po skofapkach ammonitovych byly patrny. 



Byla-li zkamenelina zrusena teprve tebdy, az bahno, do kte- 

 reho zbytek zapadl, jiz bylo utvrdlo, tu zbyva po nf obycejne 

 otisk negativni. Vylitim otisku takoveho sadrou, voskem, guta- 

 percou, galvanoplastikou aneb jinym zpusobem muzeme obdrzeti 

 vnejsi tvar zbytku. Nekdy vnikla hmota okolni i do vnitf zbytku 

 a vyplnila dutiny jeho. Byla-li v pfipade torn potom je§te zka- 

 menelina pfedce vylouzena, zbyl nejen negativni otisk, nybrz 

 i vypln vnitfnich dutin zbytku, tak zv. jddro. To neukazuje ovsem 

 spravne vnejsi podobu zrusene zkameneliny, zvlaste u skofapek 

 tlustych, za to ale zachovava obycejne u mlzu otisky svalove, 

 u ramenonozcu ramenovy pfistroj (brachidium) a pod. Zvlastni 

 druh jsou jadra se skulpturou, na kterych tlakem hornin povrchni 

 ozdoby, ktere uchovaly se v negativnim otisku, vmacknutim byvaji 

 zachovany. 



Mimofadnym zpusobem zachovavaji se nam otisky mekkych 

 casti tela zvifeciho a to jen v prostfedi obzvlaste jemnem, jako 

 je na pf. litograficky vapenec jurskeho utvaru u Solenhofenu 

 Eichstadtu a j. v Bavorsku. 



Z kambria §vedskeho a americkeho znamy jsou vyplne vnitf- 

 nich dutin medus. Jiny druh zkamenelin jsou konecne vylitky 

 stop, ktere zanechala rozlicna zvifata pfi plazeni, lezeni, behu neb 

 skoku na mekke pude. Hlavnim znakem vsech takovych vylitku 

 jest to, ze zpodni vrstva ma negativni otisk a vylitek sam, ze jest 

 na svrchni strane. 



3. Vyskytovani se zkamenelin. 



Geologic pfi zkoumanf vrstev kury zemske nalezla cetne zka- 

 meneliny a dosla zkusenosti, jichz pak pfi roztffdeni vrstev na 

 jednotliva oddeleni s prospechem pouzila. Ona seznala, ze ruzne 



