10 



davame na larvach recentniho rodu Antedon. Mlzi z prvohor ro- 

 vnaji se mladym stadiim, jez ve vyvoji na-sich ustfic a hfebenatek 

 muzeme pozorovati. Stare jezovky vesmes maji pole ambulakralna 

 rovna tak, jako nynejsi druhy v zivote embryonalnem. Chrupavcita 

 lebka starych obratlovcu souhlasi s pocatecnou lebkou embryonu 

 nynejsfch. Vymfela skupina obojzivelniku Stegocefala dychala, jak 

 se zda, po cely zivot zabrami i plicemi, kdezto nynejsi zastupci 

 teto skupiny dychaji zabrami jen v mladf. Ryby a obojzivelnici 

 stafi po cely svuj zivot setrvali, pokud se kostry tyce, na onom 

 stupni, na kterem jsou nynejsi v zivote zarodkovem. Dvoukopyt- 

 ntci nejstarsi maji kosti zaprstni a pfednartni volne, nespojene, 

 tak, jak to vidime v embryonech druhu nynejsich. 



Jiny znak, ktery na zkamenelinach rovnez casto muzeme po- 

 zorovati, jest ten, ze nfiktere typy, tak zv. kollektivni, maji na sobe 

 znaky nakupene, ktere v nynejsi zvifene jsou rozvrzeny na vice 

 celedi. Jest to jakysi druh typu embryonalneho pokrocily, pfedce 

 v§ak nikoli na torn stupni, aby jednotlive znaky byly odruzneny 

 (differencovany). TemSf vzdy mozno dokazati, ze pokud se stafi 

 tyce, tyto typy kollektivni pfedchazeji tvary differencovane. Ta- 

 kovymi souhrnnymi typy jsou na pf. jablovci, trilobite, obojzivelnici 

 z prvohor a druhohor, plazi z permu a j. v. Mezi ssavci jsou to 

 kopytnatci a i selmy znacnejsiho stafi poskytuji nam fady zmen, 

 ktere s postupnymi stadiemi vyvojovymi ssavcu na§ich srovnati 

 muzeme. 



Na techto poznatcich postaven tak zv. biogeneticky zdkon, jak 

 jej byli G. St. Hi Hair e, Serres, Muller a zvlaste Anglican 

 Agassiz naznacili a E. Haeckel ustavil. Zakon ten pravi, ze 

 rod ve svem vyvoji projde vsemi onemi stupni, ktere jako pfedci 

 jeho v dobach geologickych na zemi zily, cili ontogenie jest zkra- 

 cene a zjednoduSene opakovani vyvojoveho priibehu (phyllogenie). 

 Zakon ten v mnohych pfipadech s vysledkem muze byti upotfeben 

 v palaeontologii, zvlaste vyhledava-li se pfibuznost nektere vymfele 

 skupiny ke tvorstvu nynejsimu. Pfimo dokazati se da u ammonitu, 

 ktefi ve svych skofapkach jednotlive postupne fase vyvojove za- 

 znamenavaji. Beecher u ramenonozcu zijicich nalezl, ze temef 

 kazde pfechodni stadium ramenoveho pfistroje fbrachidia) rovna 

 se nekteremu tvaru zkamenelemu. 



Tfmto zakonem mozno take vysvetliti tak zv. ustroji zakrsald 

 c. rudivientarni, to jest takova, ktera sice tu zfejmeji, tu nepatrneji 



