12 



ctyrcetne, stare jezovky, trilobiti, rudisti, z obratlovcu Stegocejala, 

 Ichthyosauria, Pterosauria, Dinosmiria, Amblypoda a Toxodontia. 



Casto nektery rod promenlivy jeSte pfed vyhynutim zmenf 

 se v trvaly, tfm ze schopnost rychle se meniti (plasticnost) ztraci 

 a zustava jako zbytek vetve jinak uplne vymfele jako Limulus, 

 Pentacrimus, Tapirus. Pffciny, ktere zpusobily vymfeni, mohou 

 byti rozlicne. 



Byly to zajiste v pfedni fade zmeny, ktere udaly se ve vnej- 

 §fch pomerech, v rozvrzeni souse, v podnebf, ve slanosti vody 

 mofske, ve zmenseni potravy a pod. Zajimavy pfiklad daleko- 

 sahlycb zmen ve zvifene a to lokalisovane vystupujfcfch poskytuje 

 nam pfechod mezi jurskym a kfidovym utvarem. Na severu 

 Evropy a v Americe pocfna kfidovy utvar ulozeninami sladko- 

 vodnimi, tak ze ovsem mofska zvifena jurska razem vymfela. 

 Zjevem tim dana hranice velmi urcita a ostra, ktera tyto dva 

 utvary v krajinach uvedenych oddeluje. Ale v Alpach a nekterych 

 zemich okolnfch neni techto sladkovodnich ulozenin, pomery jen 

 znenahla se menily a pfechod mezi zvifenou jurskou a kfidovou 

 jest zcela povlovny, tak ze hranici mezi obema urcite vystihnouti 

 jest nemozno. 



Dale zajiste i rozmnozeni nepfatel melo velky vliv na nahly 

 konec takovychto skupin vymfelych, ac ovsem zfidka nalezame 

 dokladu k domnence teto. 



Jinak mohly to byti jeste jednostranny vyvoj jistym urcityrn 

 smerem, nadmerne zvelicovani vnejsich rozmeru, pfilisna differen- 

 ciace urcitych organu a pod. Tyto pficiny, zda se, zpusobily 

 vymfeni na pf. skupin Dinosauria, Pterosauria, Amblypoda a Toxo- 

 dontia. Jindy zda se, jakoby rod zcela podobne jako jedinec 

 propadal po jist£ dobe stafectvi (senilita); sila propagacnf v tech 

 pfipadech se ztraci a rod navzdy vymira. 



Takove zmeny ve zvifenach dob geologickych povstale vy- 

 mfenim nekterych skupin zacaste byvaji provazeny zaroveh zme- 

 nami petrografickymi ve vrstvach. Uprostfed ve vrstvach obycejne 

 nalezame malo zmen ve zvifene a az teprve ve vrstve nasledujici 

 zaroven se zmenou petrografickou muzeme poznati i zmenu v oby- 

 vatelich, ktera povstala tfm, ze nektera skupina star§i vubec schazi, 

 aneb zastoupena jest jinou pfibuznou. Z toho povstala poucka, 

 ze ve vrstvach mozno nalezti stopy kratkych period jakesi nove 



