17 



Rad Foraminifera Dirkonozci. 



C. G. Ehrenberg. Microgeologie 1854. 



W. B. Carpenter, Introduction to the study of F. 1862. 



W. B. Brady, Monograph of carboniferous and permian F. 1876; 



Report on the F. Scientific results of the Challenger Voyage, 



1884. 

 A. D'Orbigny, F. fossiles du bassin tertiaire de Vienne, 1846. 

 E. A. Reuss, cetne clanky ve Vestniku kr. ceske spol. nauk a 



cis. akademii ve Vfdni, 1860 — 66. 

 C. Sch wager, Saggio di una classificatione dei F. 1876. 

 C. Schlumberger &Munier-Chalmas, cetne clanky v Bul- 

 letin de la Societe geologique a Bulletin de la Societe zoologi- 



que de France, 1892—1901. 

 Ch. D. Sherborne, An Index of the Genera and Species of 



F. 1893—96. 

 J. Perner, v pojedn. ces. akadem. cis. Frant. Josefa pro vedy atd. 



1892 a 1897. 

 R.Jones, Burows, Sherborne, Millet, Holland, Chap- 



mann v Palaeontographical Society 1897. 



Protoplasma jednoduche se stazitelnou bublinou, s jednim 

 neb vice jadry, vysila cetna pseudopodia, ktera zevne casto spolu 

 splyvajici a promenlivou sit'ovinu 

 tvofi. Vnejsi skofapka (plasmo- 

 stracum) jest z ruznych hmot; 

 bud' chitinovita u tvaru jedno- 

 komurkatych a sladkovodnich 

 (Gromia), bud' a to zfidka, kfe- 

 menita, bud' agglutinovana, to j. 

 z cizich pfedmetu, jako zrn pisec- I 

 nych a pod. slepena,aneb vapenita. 

 Steny skofapek zfidka jsou uplne 



. r , - . Obr. 1 Amphistegiua Haueri d'Orb. stena 



CellStVe, jednollte (ImpertOrata), skofapkova s pory 70';rat zvetS. (Original.) 



casteji byvaji jemne dirkovany, 



az hrube porovite (Perforata, obr. 1.). Skladba sten castecne zavisi 

 na hloubce a chemicke povaze stanoviste. Dale mozno nalezti 

 2 fady skofapek tvarem sobe podobnych, ale pokud se tyce 

 skladby jednak vapenitych, jednak agglutinovanych, piscitych 

 (tvary isomorfni, stejnotvarne). 



Dr. Poet a: Rukovet' palaeozoologie. 2 



