20 



Ve vrstvach nekterych utvaru nalezame polohy, ktere obema 

 temto druhum »ooze« se rovnaji. Tak kfidove horniny, jako psaci 

 kfida, opuka (viz obr. 4.) a j. jsou hlubinne hleny, ktere se lisi 

 od »Globigerina ooze« jen tfm, ze v nich pfevlada rod Textu- 

 laria. Jine vapence obsahuji rody Orbitulina a Miliola, nektere 

 vapence z tfetihorni panve panzske skladaji se ze skofapek celedi 

 Miliollidae, jine z rodu Alveolina, neb Orbitulites, zvlaste pak jest 

 po vsem svete rozsifen vapenec nummulitovy. V kamenouhelnem 

 vapenci tvofily skofapky rodu Fusulina mohutne polohy. Nekdy 

 vapenite skofapky foraminifer byly zruseny a vypln jejich cili 

 jadro slozen^ z glaukonitu zustalo. Zda se, ze tim zpusobem 

 povstaly nektere glaukoniticke piskovce silurskeho a kfidoveho 

 utvaru. 



Poprve nalezl skofapky foraminiferove Becari v pliocenu 

 u mesta Bologni r. 1711 a pozdeji r. 1730 Bianchi (Plane us) 

 recentni na pobfezi u mesta Rimini. Dale popisovali je Soldani, 

 Breyn, Fichtel, d'Orbigny a j.; po dlouhou dobu byly po- 

 vazovany za skofapky zakrsalych hlavonozcu (Cephalopoda fora- 

 minifera), az teprve Dujardin r. 1835 poznal v nich prvoky. 

 Ehrenberg popsal a vyobrazil cetne druhy zkamenele i zijici 

 a povazoval je za pfibuzne mechovkam. Zakladni prace podali 

 Carpenter, Williamson, Carter a Reuss; v tech hlavni 

 vaha kladena byla na tvar a porovitost' sten skofapkovych. Brady 

 vyzkumem hlubin mofskych a Biitschli studiem zijicich, jakoz 

 i Schwager studiem zkamenelych roz§ifili znacne znalosl: techto 

 prvoku. 



Soustava foraminifer dosud ntni ustalena ; die navrhu Schwa- 

 gera mozno je rozvrhnouti ve 4podfady: Chitinosa, Agglutinantia, 

 Porcellauea a Vitrocalcarea. 



Podfad Chitinosa. Schw. 



se skofapkou chitinovou cfta jedinou sladkovcdni celed' (Gro 

 midae), jejiz zastupci zkameneli nejsou znami. 



Podfad Agglutinantia. Schw. 



Skofapka slepena ze zrnek pisecnych, vapenitych a kfemicitych, 

 cizich pfedmetu, jako ulomku skofapek jinych, jehlic houbovych a j. 

 Hmota pfedmety ty pojici jest kfemicita, zelezita neb chitinovita. 



